               3.10.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 251/1

         Rekomendacija dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos
   (ECB/2008/9)
   (2008/C 251/01)
   AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
   1.   ĮŽANGA
   1998 m. lapkričio 23 d. Europos Sąjungos Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko (ECB) renkamos statistinės informacijos (1). Siekiant išlaikyti Reglamentą (EB) Nr. 2533/98 veiksminga priemone Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) statistinės informacijos rinkimo uždaviniams vykdyti, dabar reikėtų apsvarstyti tam tikrus dalinius pakeitimus.
   Vadovaudamasis Europos bendrijos steigimo sutarties 107 straipsnio 6 dalimi, ECB anksčiau teikė Tarybai Rekomendaciją ECB/1998/10 dėl Tarybos reglamento (EB) dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (2). Todėl tokios pat procedūros dera laikytis pateikiant siūlomus dalinius Reglamento (EB) Nr. 2533/98 pakeitimus.
   2.   PASTABOS DĖL STRAIPSNIŲ
   1 straipsnis
   Bendra nuoroda į ECBS uždavinius
   Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto (toliau – ECBS statutas) 5 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad Taryba nustato fizinius ir juridinius asmenis, kuriems taikomi atskaitomybės reikalavimai. ECBS statuto 5 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 2533/98 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad ECB gali rinkti ECBS uždaviniams vykdyti reikiamą statistinę informaciją. Reglamento (EB) Nr. 2533/98 2 straipsnio 2 dalyje apibrėžta atraminė atskaitomybės visuma, iš kurios ECB renka šią statistinę informaciją, ir nurodyti konkretūs statistikos tikslai, kuriems informacija gali būti renkama. Tačiau siekiant kuo labiau sumažinti atskaitomybės naštą, duomenys vis dažniau renkami tik kartą ir naudojami įvairiems statistikos tikslams. Todėl tiesioginis ryšys tarp atraminės atskaitomybės visumos ir konkrečių statistikos rūšių tapo neveiksmingas ir šias nuostatas reikia iš dalies pakeisti.
   Nepaisant šios bendros nuorodos į ECBS uždavinius, ECB rekomenduoja nustatyti orientacinį statistikos tikslų, kuriems iš atraminės atskaitomybės visumos gali būti renkama statistika, sąrašą. Šie tikslai apimtų:

               —

               „pinigų ir finansinę statistiką“: atsižvelgiant į finansinių rinkų integraciją ir didėjantį finansinių priemonių sudėtingumą, šis terminas yra tinkamesnis už šiuo metu vartojamą terminą „pinigų ir bankų statistika“,

               —

               „mokėjimų ir mokėjimo sistemų statistiką“: ji pakeistų „mokėjimo sistemų statistiką“ – taip siekiama paaiškinti, kad tikslai, kuriems statistika gali būti renkama, apima ir mokėjimų duomenis kaip mokėjimo sistemų statistikos dalį. Sutarties 105 straipsnio 2 dalis įgalioja ECBS skatinti sklandų mokėjimo sistemų veikimą. Šiame kontekste ECB sprendimams priimti, įskaitant šių rinkos infrastruktūrų priežiūrą, būtina išsami informacija ir apie mokėjimų infrastruktūras, ir apie per šias infrastruktūras atliktus mokėjimus,

               —

               „mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistiką“,

               —

               „finansinio stabilumo statistiką“: kadangi Sutarties 105 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad ECBS prisideda prie to, kad kompetentingos institucijos galėtų sklandžiai vykdyti savo politiką, susijusią su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra ir finansų sistemos stabilumu, tam gali reikėti rinkti rizikos ribojimo makrolygiu statistinius duomenis.

         Atraminės atskaitomybės visumos koregavimas
   Finansų rinkos tampa vis sudėtingesnės, nuolat auga įvairių rūšių finansinių tarpininkų, pavyzdžiui, pinigų finansinių institucijų, draudimo korporacijų ir finansinių priemonių korporacijų, finansinių sandorių ir balanso pozicijų tarpusavio ryšiai. Kartu tai gali reikšti, kad ECB reikia palyginamos, dažnai ir laiku pateikiamos šių subsektorių statistikos, kad jis galėtų toliau vykdyti savo uždavinius. Taigi ECB turėtų būti sudaryta galimybė rinkti reikiamą statistinę informaciją, jei to nauda viršija išlaidas ir jei šios informacijos jau nerenka kitos institucijos. Todėl dabar atraminė atskaitomybės visuma turi apimti visą finansinių korporacijų sektorių. Visų pirma ji turi apimti draudimo korporacijas ir pensijų fondus (DKPF), kurie euro zonoje yra antras didžiausias finansinių korporacijų subsektorius pagal finansinį turtą. Be to, augantis supratimas apie finansines ilgaamžiškumo pasekmes bei bendras judėjimas link finansuojamų pensijų sistemų greičiausiai žymiai padidins DKPF subsektoriaus svarbą ECB sprendimų priėmimui. Dėl to šios institucijos valdo savo portfelius daug aktyviau nei anksčiau, o tai dar labiau padidina jų svarbą pinigų politikai.
   Be to, finansų rinkose ir jų sąveikoje su kitais finansų subsektoriais svarbų vaidmenį vaidina finansinės pagalbinės įmonės. Todėl svarbu, kad prireikus būtų galima rinkti statistiką ir iš šių institucijų.
   Galiausiai, atsižvelgiant į būsimą 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (3) dalinį pakeitimą, šiame reglamente galėtų būti padaryta dinamiška nuoroda į jį.
   Laikinosios priemonės tampa nuolatinėmis
   Reikėtų leisti nuolat teikti duomenis apie pozicijas euro zonos šalyse ir susijusius sandorius. Tai būtina euro zonos aukštos kokybės mokėjimų balansui ir finansinėms sąskaitoms parengti. Dabartinė teisinė bazė nustato, kad šie duomenys teikiami pereinamuoju laikotarpiu, pirmaisiais bendros valiutos metais. Tačiau patirtis rodo, kad tokius duomenis būtina teikti ir toliau, siekiant įveikti duomenų rinkimo sistemų trūkumus ir kuo labiau sumažinti atskaitomybės naštą.
   Statistikos principai
   Reglamente (EB) Nr. 2533/98 turėtų būti nurodyti statistikos principai, taikomi ECBS uždaviniams vykdyti reikiamos statistikos vystymui, rengimui ir platinimui. Nei ECBS statuto 5 straipsnyje, nei Reglamente (EB) Nr. 2533/98 šiuo metu nėra nuostatų apie statistikos principus, o Sutarties 285 straipsnio 2 dalyje, kuri reglamentuoja Europos statistikos sistemos (ESS) statistiką, yra aiškiai įtvirtinti Bendrijos statistikos (4) rengimui taikomi principai. Įtraukus ECBS statistikos principus į Reglamentą (EB) Nr. 2533/98 būtų aišku, kad šie principai yra taikomi ECBS statistikos veiklai. Tai taip pat pabrėžtų, kad Europos statistikos bendruomenė vadovaujasi tokiomis pat pagrindinėmis vertybėmis, nors ji ir yra organizuota dviejų lygiagrečių sistemų ir valdymo struktūrų pagrindu.
   Konfidencialumo režimas
   Keitimasis konfidencialia informacija ECBS viduje
   Siekiant kuo labiau sumažinti atskaitomybės naštą ir rinkti duomenis tik kartą, taip pat siekiant užtikrinti aukštą parengtos statistikos kokybę ir tinkamą ECBS uždavinių vykdymą, reikia išplėsti keitimąsi konfidencialia statistine informacija ECBS viduje. Be to, konfidencialios informacijos perdavimui tarp ECB ir nacionalinių centrinių bankų (NCB) bei tarp NCB būtinas teisinis aiškumas. Šiam tikslui toks konfidencialios statistinės informacijos, surinktos vadovaujantis ECBS statuto 5 straipsniu, perdavimas turėtų būti leidžiamas, jei tai būtina ECBS uždaviniams vykdyti arba statistikai veiksmingai vystyti, rengti ar platinti arba jos kokybei pagerinti. Dėl tos pačios priežasties kuo labiau turėtų būti naudojama jau turima informacija, nesvarbu, kokiam tikslui ji buvo iš pradžių surinkta, tuo pačiu, jei reikia, išsaugant jos konfidencialumą. Iš tiesų informacija tampa statistine informacija, jei ji naudojama statistikai rengti, nesvarbu, kokiam tikslui ji buvo iš pradžių surinkta.
   Keitimasis konfidencialia informacija tarp ECBS ir ESS
   Platesnis keitimasis konfidencialia informacija tarp ECBS ir ESS yra būtinas siekiant kuo labiau sumažinti atskaitomybės naštą arba Europos statistikai veiksmingai vystyti, rengti ar platinti arba jos kokybei pagerinti. Toks keitimasis turi būti organizuotas taip, kad būtų išsaugotas atskaitingųjų agentų pasitikėjimas konfidencialios informacijos apsauga. Tapačios nuostatos, leidžiančios tokį keitimąsi konfidencialia informacija tarp ESS ir ECBS, turėtų būti įtvirtintos ir Reglamente (EB) Nr. 2533/98, ir pasiūlytame reglamente dėl Europos statistikos. Turėtų būti taikomi šie pagrindiniai principai:

               1.

               ECBS ir ESS gali keistis konfidencialiais duomenimis, jei tai būtina atskaitomybės naštai kuo labiau sumažinti arba Europos statistikai veiksmingai vystyti, rengti ar platinti arba jos kokybei pagerinti;

               2.

               ECBS ir ESS turėtų keistis konfidencialiais duomenimis tik statistikos tikslais, tai yra, tik statistikai rengti atitinkamose jų kompetencijos srityse;

               3.

               konfidencialūs duomenys, kuriais buvo apsikeista, turi būti apsaugoti nuo neteisėto atskleidimo;

               4.

               ECBS ir ESS turėtų informuoti atskaitinguosius agentus, kad jos gali keistis konfidencialiais duomenimis;

               5.

               siekiant aiškumo, keitimuisi konfidencialiais duomenimis tarp ECBS ir ESS turėtų būti taikomos vienodos konfidencialumo apsaugos priemonės. Šios apsaugos priemonės yra nustatytos Reglamento (EB) Nr. [XX] dėl Europos statistikos 19 straipsnyje.

         Siūloma teisinė bazė nedaro poveikio jokiems susitarimams nacionaliniu lygiu dėl keitimosi konfidencialia statistine informacija, išskyrus informaciją, kuriai taikoma ši rekomendacija.
   Nauju konfidencialumo režimu siekiama atspindėti atitinkamas nuostatas, išdėstytas 2007 m. lapkričio 14 d. ECB nuomonėje CON/2007/35 Europos Sąjungos Tarybos prašymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos statistikos pasiūlymo (5), kad toks pat perdavimo mechanizmas būtų naudojamas duomenims perduoti iš ESS į ECBS ir duomenims perduoti iš ECBS į ESS.
   Prieiga prie tiesiogiai neidentifikuojamos konfidencialios statistinės informacijos mokslinių tyrimų tikslais
   Vis dažniau mokslinių tyrimų tikslais, pavyzdžiui, siekiant išanalizuoti ir suprasti pokyčius sektoriuose ir skirtingose šalyse, reikalinga prieiga prie konfidencialios statistinės informacijos, kuri neleidžia tiesiogiai nustatyti tapatybės. Šiuo metu teisinė bazė daugiausia leidžia decentralizuotą mokslinių tyrimų įstaigų prieigą prie tokios statistinės informacijos nacionaliniu lygiu. Todėl ji turi būti papildyta tinkama teisine baze ECBS lygiu, leidžiančia suteikti mokslinių tyrimų įstaigoms prieigą prie tokios informacijos, tuo pačiu išlaikant griežtą konfidencialumo apsaugą.

      Rekomendacija:

         „TARYBOS REGLAMENTAS
         iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – Statutas), ypač į jo 5 straipsnio 4 dalį,
         atsižvelgdama į Europos centrinio banko (ECB) rekomendaciją,
         atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,
         atsižvelgdama į Komisijos nuomonę,
         atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. [XX] dėl Europos statistikos,
         laikydamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 107 straipsnio 6 dalyje ir Statuto 42 straipsnyje nustatytos tvarkos,
         kadangi:

                     (1)

                     1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (6) yra svarbiausia teisinio pagrindo, sudarančio sąlygas ECB, padedamam nacionalinių centrinių bankų, vykdyti statistinės informacijos rinkimo uždavinius, dalis. ECB sistemingai juo rėmėsi vykdydamas ir prižiūrėdamas koordinuotą Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) uždaviniams vykdyti reikiamos statistinės informacijos rinkimą.

                     (2)

                     Siekiant išlaikyti Reglamentą (EB) Nr. 2533/98 veiksminga priemone ECB vykdant ECBS statistinės informacijos rinkimo uždavinius ir užtikrinti, kad ECB ir toliau būtų prieinama reikiamos kokybės ir visus ECBS uždavinius apimanti statistinė informacija, labai svarbu peržiūrėti šio reglamento nustatytų atskaitomybės reikalavimų taikymo sritį. Šiame kontekste reikia atkreipti dėmesį ne tik į ECBS uždavinių vykdymą ir jos nepriklausomumą, bet ir į šiame reglamente numatytus statistikos principus.

                     (3)

                     Būtina iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 2533/98, kad ECB galėtų rinkti statistinę informaciją, kurios reikia Statute numatytiems ECBS uždaviniams vykdyti. Atsižvelgiant į tai, tarp tikslų, kuriais gali būti renkama statistinė informacija, turi būti ir Sutarties 105 straipsnio 5 dalyje nustatytiems ECBS uždaviniams vykdyti reikalingos rizikos ribojimo makrolygiu statistikos rengimas.

                     (4)

                     Nustatant ECBS uždaviniams vykdyti reikiamus atskaitomybės reikalavimus, reikėtų atsižvelgti ir į struktūrinę finansų rinkų plėtrą bei susijusius statistinės informacijos reikalavimus, kurie nebuvo tokie akivaizdūs tuo metu, kai buvo priimtas Reglamentas (EB) Nr. 2533/98. Dėl šios priežasties būtina leisti rinkti statistinę informaciją iš viso finansinių korporacijų sektoriaus, ypač iš draudimo korporacijų ir pensijų fondų, kurie euro zonoje yra antras didžiausias finansinių korporacijų subsektorius pagal finansinį turtą.

                     (5)

                     Siekiant leisti ir toliau rengti pakankamos kokybės mokėjimų balanso statistiką, būtina paaiškinti atskaitomybės reikalavimus, nustatytus duomenims apie visas pozicijas ir sandorius tarp dalyvaujančių valstybių narių rezidentų.

                     (6)

                     Mokslininkams, siekiantiems išanalizuoti ir suprasti pokyčius sektoriuose ir skirtingose šalyse, vis dažniau reikia prieigos prie konfidencialios statistinės informacijos, kuri neleidžia tiesiogiai nustatyti tapatybės. Todėl svarbu leisti ECB ir NCB suteikti mokslinių tyrimų įstaigoms prieigą prie tokios išsamios statistinės informacijos ECBS lygiu, tuo pačiu išlaikant griežtą konfidencialumo apsaugą.

                     (7)

                     Siekiant kuo labiau sumažinti atskaitingiesiems agentams tenkančią atskaitomybės naštą ir sudaryti galimybes veiksmingai vystyti, rengti ir platinti aukštos kokybės statistiką, taip pat užtikrinti, kad būtų tinkamai vykdomi ECBS uždaviniai, būtina leisti, kad statistikai rengti kuo labiau būtų naudojama esama informacija, įskaitant keitimąsi konfidencialia statistine informacija ECBS viduje.

                     (8)

                     Be to, svarbu užtikrinti glaudų ECBS ir Europos statistikos sistemos (ESS) bendradarbiavimą, ypač skatinant abiejų sistemų keitimąsi konfidencialiais duomenimis statistikos tikslais, atsižvelgiant į Sutarties 285 straipsnį ir Statuto 5 straipsnį.

                     (9)

                     Europos statistiką vysto, rengia bei platina ir tai darys ateityje ir ECBS, ir ESS, tačiau remdamosi atskirais teisiniais pagrindais, atspindinčiais atitinkamas jų valdymo struktūras. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. [XX],

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
         1 straipsnis
         Reglamentas (EB) Nr. 2533/98 iš dalies keičiamas taip:

                     1.

                     1 straipsnio 4 punktas iš dalies keičiamas taip: žodžiai „A priede“; pakeičiami žodžiais „1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje“;

                     2.

                     2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                                 a)

                                 1 dalis pakeičiama taip:
                                 „1.   ECB statistinės atskaitomybės reikalavimams vykdyti ECB, pagal Statuto 5 straipsnio 2 dalį padedamas nacionalinių centrinių bankų, turi teisę iš atraminės atskaitomybės visumos rinkti statistinę informaciją, reikalingą Europos statistikai vystyti, rengti ir platinti, kiek tai būtina ECBS uždaviniams vykdyti. Visų pirma, informacija gali būti renkama siekiant vykdyti ECB statistinės atskaitomybės reikalavimus, įskaitant pinigų ir finansinės statistikos, mokėjimų ir mokėjimo sistemų statistikos, finansinio stabilumo statistikos, mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityse.“

                                 b)

                                 2 dalis pakeičiama taip:
                                 „2.   Tiek, kiek teiktinos statistinės informacijos reikia ECB statistinės atskaitomybės reikalavimams vykdyti, atraminę atskaitomybės visumą sudaro šie atskaitingieji agentai:

                                             a)

                                             juridiniai ir fiziniai asmenys, reziduojantys valstybėje narėje ir priklausantys „finansinių korporacijų“ sektoriui, kaip apibrėžta ESS 95;

                                             b)

                                             pašto žiro institucijos;

                                             c)

                                             valstybėje narėje reziduojantys juridiniai ir fiziniai asmenys, atsižvelgiant į tai, ar jie turi užsienio pozicijų arba vykdė užsienio sandorius;

                                             d)

                                             valstybėje narėje reziduojantys juridiniai ir fiziniai asmenys, atsižvelgiant į tai, ar jie išleido vertybinių popierių arba elektroninių pinigų;

                                             e)

                                             dalyvaujančioje valstybėje narėje reziduojantys juridiniai ir fiziniai asmenys, atsižvelgiant į tai, ar jie turi finansinių pozicijų kitų dalyvaujančių valstybių narių rezidentų atžvilgiu arba vykdė finansinius sandorius su kitų dalyvaujančių valstybių narių rezidentais.“

                     3.

                     3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                                 a)

                                 Pradžioje pridedamas šis sakinys:
                                 „ECBS vykdomam statistikos vystymui, rengimui ir platinimui kartu su atskaitomybės naštos mažinimo ir labai geros rezultatų kokybės principais taikomi nešališkumo, objektyvumo, profesinio nepriklausomumo, sąnaudų efektyvumo, statistinio konfidencialumo principai.“

                                 b)

                                 a punktas pakeičiamas taip:

                                             „a)

                                             kiek įmanoma naudojasi esamais statistiniais duomenimis.“

                     4.

                     8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                                 a)

                                 2 dalis pakeičiama taip:
                                 „2.   Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. [XX] 20 straipsnio,

                                             a)

                                             konfidenciali statistinė informacija, surinkta vadovaujantis Statuto 5 straipsniu, perduodama ECBS viduje: i) ta apimtimi ir tiek išsamiai, kiek tai būtina ECBS uždaviniams vykdyti pagal Sutarties 105 straipsnį; arba ii) jei toks perdavimas yra būtinas statistikai veiksmingai vystyti, rengti arba platinti pagal Statuto 5 straipsnį arba jos kokybei pagerinti;

                                             b)

                                             Valdančioji taryba gali priimti sprendimą rinkti ir platinti ECBS viduje ta apimtimi ir tiek išsamiai, kiek to reikia, konfidencialią informaciją, kuri iš pradžių buvo surinkta kitiems tikslams nei numatyta Statuto 5 straipsnyje, jei tai būtina statistikai veiksmingai vystyti ar rengti arba jos kokybei pagerinti ir jei ši statistika yra būtina Sutarties 105 straipsnyje numatytiems ECBS uždaviniams vykdyti.“

                                 b)

                                 3 dalis pakeičiama taip:
                                 „3.   Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. [XX], atskaitingieji agentai informuojami apie statistinę ir kitą, administracinę, paskirtį, kuriai gali būti panaudota jų teikiama statistinė informacija. Atskaitingieji agentai turi teisę gauti informaciją apie perdavimo teisinį pagrindą ir priimtas apsaugos priemones.“

                                 c)

                                 4 dalis pakeičiama taip:
                                 „4.   Nepažeisdama šio straipsnio 12 dalies, ECBS naudoja jai perduotą konfidencialią statistinę informaciją tik ECBS uždaviniams vykdyti, išskyrus bet kurią iš šių aplinkybių:

                                             a)

                                             jeigu atskaitingasis agentas arba kitas juridinis asmuo, fizinis asmuo, subjektas arba filialas, kurių tapatybė gali būti nustatyta, yra davę tiesioginį savo sutikimą minėtą statistinę informaciją naudoti kitiems tikslams;

                                             b)

                                             pagal 11 dalį perduodant Europos statistikos sistemos (ESS) nariams;

                                             c)

                                             suteikiant mokslinių tyrimų įstaigoms prieigą prie konfidencialios statistinės informacijos, kuri neleidžia tiesiogiai nustatyti tapatybės, ir gavus išankstinį tiesioginį informaciją pateikusios institucijos sutikimą;

                                             d)

                                             NCB atveju, jei minėta statistinė informacija yra naudojama rizikos ribojimu pagrįstos priežiūros srityje arba atliekant kitas, Statute nenumatytas, funkcijas laikantis Statuto 14 straipsnio 4 dalies.“

                                 d)

                                 5 dalis pakeičiama taip:
                                 „5.   Konfidencialia statistine informacija gali būti keičiamasi ECBS viduje siekiant suteikti mokslinių tyrimų įstaigoms prieigą prie tokios informacijos, kaip nustatyta šio straipsnio 3 dalyje ir 4 dalies c punkte.“

                                 e)

                                 8 dalis pakeičiama taip:
                                 „8.   Šis reglamentas taikomas nepažeidžiant Direktyvos 95/46/EB ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (7).“

                                 f)

                                 9 dalyje du paskutiniai sakiniai pakeičiami šiuo sakiniu:
                                 „ECB nustato bendras taisykles ir įgyvendina būtinus standartus, kad nebūtų neteisėtai atskleisti ir be leidimo naudojami duomenys, perduoti vadovaujantis 1 ir 2 dalimis.“

                                 g)

                                 Pridedamos šios 11–13 dalys:
                                 „11.   Nepažeidžiant nacionalinių nuostatų dėl keitimosi konfidencialia statistine informacija, išskyrus informaciją, kuriai taikomas šis reglamentas, informaciją surinkęs ECBS narys gali perduoti konfidencialią statistinę informaciją ESS institucijai, jei šis perdavimas yra būtinas Europos statistikai veiksmingai vystyti, rengti ar platinti arba jos kokybei pagerinti atitinkamose ESS ir ECBS kompetencijos srityse. Kiekvienam kitam perdavimui informaciją surinkęs ECBS narys turi duoti tiesioginį leidimą.
                                 12.   Jeigu konfidencialūs duomenys buvo perduoti tarp ESS institucijos ir ECBS nario, šie duomenys naudojami tik statistikos tikslais ir prie jų gali prieiti tik konkrečios savo darbo srities statistinėje veikloje dirbantys darbuotojai.
                                 13.   Reglamento (EB) Nr. [XX] 19 straipsnyje numatytos apsaugos priemonės taikomos visiems konfidencialiems duomenimis, perduodamiems tarp ESS institucijos ir ECBS nario pagal šio straipsnio 11 ir 12 dalis bei Reglamento (EB) Nr. [XX] 20 straipsnio 1a dalį. ECB skelbia metinį pranešimą dėl konfidencialumo apie statistinių duomenų konfidencialumui apsaugoti priimtas priemones.“

                     5.

                     A ir B priedai išbraukiami.

               2 straipsnis
         Šis reglamentas įsigalioja [data].
         Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.“

      Priimta Frankfurte prie Maino, 2008 m. rugsėjo 15 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

      (2)  OL C 246, 1998 8 6, p. 12.

      (3)  OL L 310, 1996 11 30, p. 1.

      (4)  „Bendrijos statistika“ yra „Europos statistikos“, nurodytos Reglamento (EB) Nr. [XX] dėl Europos statistikos konstatuojamosiose dalyse, dalis.

      (5)  OL C 291, 2007 12 5, p. 1.

      (6)  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

      (7)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007SC0290

Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Latvijos konvergencijos programos  /* SEK/2007/0291 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 7.3.2007SEK(2007) 290 galutinisRekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 1 dalį dėl 2006–2009 m. Bulgarijos konvergencijos programos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. BENDROSIOS APLINKYBėS1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvirtam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma ne tik patvirtinamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, bet taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą.Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas).Bulgarija įstojo į ES 2007 m. sausio 1 d., o pirmąją konvergencijos programą pateikė sausio 5 d. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba pareikš nuomonę dėl programos (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai).2. PROGRAMOS VERTINIMO APLINKYBėSTam, kad būtų apibrėžtos konvergencijos programoje pateiktos biudžeto strategijos vertinimo aplinkybės, šiame skirsnyje apibendrinami pastarųjų dešimties metų ekonomikos ir biudžeto rezultatai.Bulgarijos pasiekimas – didelis makroekonominis stabilumas ir patikimi valstybės finansai. Ekonomika augo smarkiai ir stabiliai (per pastaruosius metus – maždaug 5,5 %), bet BVP vienam gyventojui (perkamosios galios standartais) tebėra nedidelis ir sudaro 32,9 % ES-25 vidurkio 2005 m. Todėl tebereikia dėti daug pastangų vejantis kitas šalis – tai yra didžiausias Bulgarijos uždavinys vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Užimtumas nuolat didėja, bet vis tiek lieka mažesnis už ES vidurkį, nors nedarbo lygis smarkiai sumažintas. Netinkama kvalifikacija ir geografiniai skirtumai varžo darbo rinkos lankstumą; ypač didėja aukštos kvalifikacijos darbuotojų trūkumas. Gyventojų sparčiai mažėja ir visuomenė senėja iš dalies dėl emigracijos ir mažo gimstamumo. Darbo jėgos našumo vidutinis augimas 1996–2005 m. buvo gana mažas, bet pastaruoju metu dėl didėjančių užsienio ir vidaus investicijų padidėjo beveik 4 %. 1997 m. įsteigus valiutų valdybą, infliacija 1999 m. sumažėjo iki vieno skaitmens dydžio, bet jos mažinimas pastaraisiais metais sustojo. Didelis kreditų augimas ir didėjantis užsienio sąskaitos deficitas, nepaisant to, kad susijęs su labai didelėmis TUI, kelia susirūpinimą dėl makroekonominio stabilumo. Didžioji fiskalinio konsolidavimo dalis baigta nuo 1998 m. priartinant valdžios sektoriaus biudžetą prie subalansuotos būklės arba pertekliaus. Skolos ir BVP santykis sumažintas nuo daugiau kaip 100 % iki mažiau kaip 30 %. Be to, imtasi tam tikrų veiksmų sprendžiant demografinių pokyčių įtakos pensijų sistemai problemas.Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių imtasi ir (arba) kurios pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą) ir todėl darančios išmatuojamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankama patikimumo riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra viena privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų skirti pakankamą dėmesį vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[2]; atitiktis elgesio kodeksui[3], kuriame, inter alia, reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. |-  RekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 1 dalį dėl 2006–2009 m. Bulgarijos konvergencijos programosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[4], ypač į jo 9 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:1.  [2007 m. kovo 27 d.] Taryba išnagrinėjo Bulgarijos konvergencijos programą, kuri apima 2006–2009 m.2.  Bulgarijos pasiekimas – didelis makroekonominis stabilumas ir patikimi valstybės finansai. Ekonomika augo smarkiai ir stabiliai (per pastaruosius metus – maždaug 5,5 %), bet BVP vienam gyventojui (perkamosios galios standartais) tebėra nedidelis ir sudaro 32,9 % 2005 m. ES-25 vidurkio. Todėl tebereikia dėti daug pastangų vejantis kitas šalis – tai yra didžiausias Bulgarijos uždavinys vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. 1997 m. įsteigus valiutų valdybą, infliacija 1999 m. sumažėjo iki vieno skaitmens dydžio, bet jos mažinimas pastaraisiais metais sustojo, o VKI infliacija 2006 m. pasiekė 7,3 %.3.  Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas išliks didelis, šiek tiek didės nuo 5,9 % 2006 m. iki vidutiniškai 6,1 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis dabar turima informacija, šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Vis dėlto didelis užsienio sąskaitos disbalansas ir toliau kelia pavojų vidutinės trukmės laikotarpiu, visų pirma dėl to, kad užsienio sąskaitos deficitas 2006 m. buvo didesnis nei prognozuota, t. y. 16 % BVP, o ne 14,1 % BVP, nors deficitas visiškai finansuojamas iš TUI srautų. Programoje pateikiamos infliacijos prognozės yra tikroviškos.4.  Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje numatyta, kad 2006 m. valdžios sektoriaus perteklius bus 3,3 % BVP, palyginti su 2005 m. gruodžio mėn. pasirengimo narystei programoje nustatytu subalansuoto biudžeto tikslu ir konvergencijos programoje numatomu 3,2 % BVP pertekliumi. Žymiai geresnį biudžeto rezultatą daugiausia nulėmė didesnės nei prognozuota pajamos, nes pasirengimo narystei ekonominėje programoje pateiktos atsargios pajamų prognozės, o gamybos apimties augimas didesnis ir pajamų surinkimas geresnis. Palyginti su pasirengimo narystei ekonominėje programoje pateiktomis prognozėmis, išlaidos taip pat mažesnės 1 % BVP – tai daugiausia susiję su mažesnėmis einamosiomis išlaidomis.5.  Konvergencijos programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – išlaikyti 0,8–1,5 % BVP valdžios sektoriaus perteklių siekiant užtikrinti makroekonominį stabilumą ir valstybės finansų tvarumą. 2007 m. numatomas didelis fiskalinės drausmės susilpnėjimas, kai biudžeto perteklius, kuris 2006 m. siekė 3,2 % BVP, sumažės iki 0,8 % BVP. 2008 ir 2009 m. valdžios sektoriaus perteklius vėl padidėtų ir nusistovėtų ties 1,5 % BVP verte. Numatoma, kad per programos laikotarpį palūkanų išlaidos sumažės maždaug 0,25 % BVP, o pirminis perteklius sumažės nuo 4,5 % BVP 2006 m. iki 2,25 % BVP 2007 m., vėliau, 2008 ir 2009 m., jis vėl sieks maždaug 2,75 % BVP. 2007 m. fiskalinės drausmės susilpnėjimas būtų beveik išimtinai susijęs su išlaidomis. Numatoma, kad išlaidos padidės 2,75 % BVP ir ši tendencija tik iš dalies (apie 0,75 % BVP) pasikeis 2008 m. Numatomas išlaidų padidėjimas 2007 m. daugiausia būtų susijęs su „kitomis“ išlaidomis (+2,5 % BVP) ir subsidijomis (+0,5 % BVP). „Kitų“ išlaidų didėjimas priklauso nuo Bulgarijos įmokos ES (1,25 % BVP), padidėjusių išlaidų ES struktūrinių fondų projektams (0,25 % BVP), kurios būtų visiškai kompensuojamos didesnėmis pajamomis iš ES dotacijų, bei padidėjusių „kitų“ einamųjų išlaidų (1 % BVP). Numatoma, kad planuojamas įmonių pelno ir fizinių asmenų pajamų mokesčių sumažinimas 2007 m. bus beveik visiškai kompensuotas didesne fiskaline drausme ir geriau surenkamais mokesčiais. Todėl bendros pajamos per programos laikotarpį išliktų beveik pastovios (kaip BVP procentinė dalis). Programoje taip pat nurodoma, kad, nepaisant 2007 m. biudžete numatomo 0,8 % BVP valdžios sektoriaus pertekliaus, iš tiesų vykdant biudžetą būtų siekiama didesnio, 2 % BVP, pertekliaus. Tai būtų daroma remiantis Biudžeto įstatymo nuostatomis, kuriomis leidžiama vykdyti 10 % tuo metu biudžete numatytų pirminių išlaidų tik tuomet, jei užsienio sąskaitos deficitas nebedidėja. Biudžeto tikslai yra žymiai padidinti, palyginti su 2005 m. pasirengimo narystei ekonomine programa, ir rodo gerokai didesnes 2006 m. galutines pajamas, kurių poveikis pasijus vėlesniais metais, ir šiek tiek palankesnes gamybos apimties augimo perspektyvas.6.  Planuojama, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) sumažės nuo 3,25 % BVP 2006 m. iki 1 % 2007 m., o vėliau, 2008 ir 2009 m., vėl padidės iki maždaug 2 % BVP. Jei vykdant biudžetą 2007 m. bus pasiektas didesnis, programoje nurodytas kaip siektinas, 2 % BVP nominalus perteklius, koregavimas vyktų sklandžiau. Programoje pateiktas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas; planuojama, kad jis su didele atsarga bus išlaikytas per visą programos laikotarpį. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis už mažiausią vertę (t. y. maždaug 1,25 % BVP deficitas), pasiekus šį tikslą turėtų atsirasti patikimumo riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei galėtų būti atsižvelgiant į skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilguoju laikotarpiu.7.  2007 m. biudžetas galėtų būti vykdomas geriau, nei prognozuojama programoje, o 2008 ir 2009 m. pavojai biudžeto prognozėms yra iš esmės subalansuoti. Turint omenyje tai, kad rezultatai siekiant biudžeto tikslų yra geri, ir 2007 m. Biudžeto įstatyme yra nuostatos, kuriomis ribojamos išlaidos vykdant biudžetą, didesnis perteklius 2007 m. yra tikroviškas, nors esama tam tikro pavojaus, kad 2007 m. pajamos gali būti mažesnės nei prognozuota, nes pajamų praradimas sumažinus mokesčius gali būti ne visiškai kompensuotas didesne fiskaline drausme ir geriau surenkamais mokesčiais. Nors koregavimo strategija nuo 2008 m. nėra išsamiai apibūdinta, biudžeto tikslai iki programos laikotarpio pabaigos yra iš esmės patikimi, su sąlyga, kad biudžetas 2007 m. iš tikrųjų bus vykdomas geriau nei šiuo metu numatoma.8.  Įvertinus šiuos pavojus, programoje pateiktos biudžeto kryptys rodo, kad vidutinės trukmės tikslas bus su didele atsarga išlaikytas per visą programos laikotarpį. Jomis taip pat užtikrinama pakankama patikimumo riba, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba per visą programos laikotarpį. Atsižvelgiant į fiskalinės politikos kryptis pagal programą, ji galėtų tapti procikliška esant ekonomikos pakilimui 2007 m. Tai ne visai atitiktų Stabilumo ir augimo paktą. Pažymėtina, kad 2007 m. numatomas ekonomikos pakilimas, kai programoje planuojama, kad struktūrinis balansas sumažės maždaug 2,25 % BVP, o Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje – kad apie 1,5 % BVP.9.  Apytikriu apskaičiavimu bendroji valstybės skola 2006 m. sieks 25,25 % BVP, t. y. bus daug mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis programos laikotarpiu sumažės 4 procentiniais punktais.10.  Ilgalaikės su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų prognozės remiantis Ekonominės politikos komiteto ir Komisijos sudarytomis bendrosiomis makroekonominėmis prielaidomis nepateiktos, todėl palygintinai ir patikimai įvertinti Bulgarijos senėjančios visuomenės poveikio, kaip tai šiuo metu daroma su kitomis valstybėmis narėmis, kurios pateikia šias prognozes, neįmanoma. Vis dėlto atsižvelgiant į esamą demografinę struktūrą negalima atmesti didelio senėjančios visuomenės poveikio išlaidoms. Dar net neapsvarsčius ilgalaikio senėjančios visuomenės poveikio biudžetui, pasakytina, kad pradinė biudžeto, kuriam būdingas didelis struktūrinis perteklius, būklė labai padeda stabilizuoti skolą. Didelį pirminį perteklių taip pat bus svarbu išlaikyti vidutinės trukmės laikotarpiu siekiant suvaldyti pavojus valstybės finansų tvarumui.11.  Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Visų pirma numatoma, kad 2007 m. fiskalinės politikos kryptys bus procikliškos ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir kels pavojų, kad esamas didelis užsienio sąskaitos deficitas dar didės. Be to, neskaitant veiksmų, kurių imtasi ilgalaikiam pensijų sistemos tvarumui padidinti, pateikiama labai mažai konkrečių priemonių valstybės išlaidų, visų pirma susijusių su sveikatos priežiūra (šioje srityje periodiškai kyla stebėsenos ir išlaidų kontrolės bei teikiamų paslaugų kokybės problemų), efektyvumui padidinti.12.  Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų[5].Daroma bendra išvada, kad vidutinės trukmės biudžeto būklė yra patikima, o biudžeto strategija – Stabilumo ir augimo paktą atitinkančios fiskalinės politikos pavyzdys. Vis dėlto planuojamas biudžeto pertekliaus sumažėjimas ekonomikos pakilimo laikotarpiu 2007 m. galėtų būti susijęs su procikliškos fiskalinės politikos kryptimis ir padidinti esamą užsienio sąskaitos disbalansą.Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą, Bulgarija raginama:i) pasiekti didesnį nei šiuo metu suplanuota biudžeto perteklių 2007 m. ir vėliau išlaikyti tvirtą biudžeto būklę siekiant skatinti makroekonominį stabilumą ir suvaldyti didelį užsienio sąskaitos deficitą;ii) toliau didinti valstybės išlaidų efektyvumą, visų pirma reformuojant sveikatos priežiūros sistemą.Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 12 Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikiama informacija. |3 Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. |4 Programoje neįskaitytos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės. |5 Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje neįskaitytos vienkartinės ir kitas laikinosios priemonės. |6 Remiantis numatytu potencialiuoju 5,8 %, 6,3 %, 6,4 % ir 6,7 % augimu atitinkamai 2005–2008 m. laikotarpiu. |[1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, KOM(2006) 574 ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006.[3] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba.[4] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[5] Nepateikti būtent darbo rinkos (darbo valandų) duomenys ir tam tikra su ilgalaikiu tvarumu susijusi informacija.


title: 2006 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos rekomendacija dėl izoliavimo programų siekiant apriboti tolesnį Diabrotica virgifera Le Conte plitimą Bendrijos teritorijose, kuriose patvirtintas šio organizmo buvimas

text:
               17.8.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 225/30

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA

   2006 m. rugpjūčio 11 d.
   dėl izoliavimo programų siekiant apriboti tolesnį Diabrotica virgifera Le Conte plitimą Bendrijos teritorijose, kuriose patvirtintas šio organizmo buvimas
   (2006/565/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 211 straipsnio antrą įtrauką,
   kadangi:

               (1)

               2003 m. spalio 24 d. Komisijos sprendime 2003/766/EB dėl skubių priemonių užkirsti kelią Diabrotica virgifera Le Conte (toliau – organizmas) išplitimui Bendrijoje (1) numatyti kukurūzų auginimo apribojimai teritorijose, kuriose turimomis žiniomis anksčiau organizmo nebuvo, bet vėliau jis buvo aptiktas, ir teritorijose, kuriose organizmas jau yra paplitęs.

               (2)

               Pagal Sprendimo 2003/766/EB 4a straipsnio 2 dalį valstybės narės gali kasmet vykdyti izoliavimo programas užkrėstose zonose ir aplink jas siekdamos apriboti organizmo plitimą iš užkrėstų zonų į teritorijas, kuriose organizmo nėra.

               (3)

               Kad būtų palengvintas šių izoliavimo programų derinimas, reikėtų pateikti technines gaires.

               (4)

               Izoliavimo programos turėtų būti pagrįstos tvirtais moksliniais principais, organizmo biologinėmis savybėmis, užkrėtimo lygiu ir susijusios valstybės narės konkrečia kukurūzų auginimo sistema.

               (5)

               Rengiant technines gaires buvo atsižvelgta į valstybių narių atsakingų oficialių institucijų darbą ir patirtį kovojant su organizmu.

               (6)

               Šioje rekomendacijoje numatytos techninės gairės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         REKOMENDUOJA:

               1.

               Tikslus užkrėstų zonų, minimų Sprendimo 2003/766/EB 4a straipsnio 1 dalyje, ribų nustatymas turėtų būti pagrįstas tvirtais moksliniais principais, organizmo biologinėmis savybėmis, užkrėtimo lygiu ir susijusios valstybės narės konkrečia kukurūzų auginimo sistema.
               Nustatytos užkrėstų zonų ribos turėtų būti peržiūrėtos, jeigu laikotarpiu, trunkančiu bent dvejus metus iš eilės, gaunami panašūs tyrimų, minimų Sprendimo 2003/766/EB 2 straipsnyje, rezultatai, patvirtinantys arba paneigiantys organizmo buvimą.

               2.

               Sprendimo 2003/766/EB 4a straipsnio 2 dalyje minimų izoliavimo programų įgyvendinimo tikslais valstybės narės turėtų atsižvelgti į šiuos principus:

                           a)

                           priemonės, skirtos apriboti organizmo plitimą iš užkrėstų zonų į teritorijas, kuriose organizmo nėra („izoliavimo priemonės“). Jos turėtų būti taikomos zonoje („izoliavimo zonoje“), kuri turėtų apimti bent 10 km užkrėstos zonos ir bent 30 km neužkrėstos zonos.
                           Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad izoliavimo zonos kukurūzų laukuose:

                                       —

                                       sėjomaina būtų taikoma taip, kad bet kuriuo laikotarpiu, trunkančiu dvejus metus iš eilės, kukurūzai nebūtų auginami daugiau kaip vieną kartą, arba

                                       —

                                       sėjomaina būtų taikoma taip, kad bet kuriuo laikotarpiu, trunkančiu trejus metus iš eilės, kukurūzai galėtų būti auginami du kartus ir, atsižvelgiant į vietinę organizmo vystymosi prognozavimo sistemą, bent vieną kartą kukurūzai būtų sėjami tik pasirodžius lervoms, arba

                                       —

                                       sėjomaina būtų taikoma taip, kad bet kuriuo laikotarpiu, trunkančiu trejus metus iš eilės, kukurūzai galėtų būti auginami du kartus, abu kartus juos veiksmingai apdorojant insekticidais nuo suaugusių vabzdžių arba naudojant bet kurias kitas priemones arba apdorojant bet kuriais kitais būdais, atitinkančiais tokį patį kovos su organizmu lygį;

                           b)

                           likusioje užkrėstos zonos dalyje taikomos priemonės, pagrįstos visoje teritorijoje atliekama kenkėjų kontrole, siekiant sumažinti tolesnį organizmo plitimą ir užtikrinti tvarų kukurūzų auginimą („slopinimo priemonės“);

                           c)

                           Reikėtų dažnai stebėti, ar organizmas nepateko į neužkrėstą izoliavimo zonos dalį tam naudojant lytinių feromonų gaudykles, atsižvelgiant į vietos aplinkybes ir izoliavimo zonos savybes.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. rugpjūčio 11 d.

            Komisijos vardu

         Markos KYPRIANOU

            Komisijos narys

      (1)  OL L 275, 2003 10 25, p. 49. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/564/EB (Žr. šio Oficialiojo leidinio 28 p.).


title: 2011 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Latvijos 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2014 m. Latvijos konvergencijos programos

text:
               21.7.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 215/8

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2011 m. liepos 12 d.
   dėl Latvijos 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2014 m. Latvijos konvergencijos programos
   2011/C 215/03
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,
   kadangi:

               (1)

               2009 m. sausio 20 d. Taryba priėmė Sprendimą 2009/290/EB (2), kuriuo Latvijai trejus metus teikiama vidutinės trukmės finansinė pagalba pagal Sutarties 143 straipsnio nuostatas. Pridėtame 2009 m. sausio 28 d. pasirašytame susitarimo memorandume ir jo paskesniuose papildymuose išdėstytos ekonominės politikos sąlygos, kuriomis remiantis išmokama finansinė pagalba. 2009 m. liepos 13 d. Sprendimas 2009/290/EB buvo iš dalies pakeistas Tarybos sprendimu 2009/592/EB (3). Naujausias susitarimo memorandumo papildymo dokumentas pasirašytas 2011 m. birželio mėn.

               (2)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas.

               (3)

               2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (4), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką.

               (4)

               2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirmąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“.

               (5)

               2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. Tarybos išvadas ir Komisijos metinę augimo apžvalgą). Ji pabrėžė, kad pirmenybę reikia teikti patikimų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atkūrimui, nedarbo mažinimui reformuojant darbo rinką ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemonėms. Ji paprašė, kad valstybės narės šiuos prioritetus įgyvendintų konkrečiomis priemonėmis ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į nacionalines reformų programas.

               (6)

               2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas. Latvijos konvergencijos programoje ir nacionalinėje reformų programoje yra bendra nuoroda į paktą „Euro plius“. 2011 m. gegužės 17 d. laiške, išsiųstame Europos Vadovų Tarybai, pabrėžiami konretūs 2011 m. įsipareigojimai ir veiksmai, esantys programose, kurie atitinka pakto „Euro plius“ tikslus.

               (7)

               2011 m. balandžio 29 d. Latvija pateikė 2011 m. atnaujintą 2011–2014 m. konvergencijos programą ir 2011 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu.

               (8)

               2000–2007 m. Latvijos ekonomika augo sparčiau nei bet kurios kitos valstybės narės, ir tai patvirtino konvergencijos perspektyvos, užsienio kapitalo įplaukos ir labai stipri vartojimo paklausa. Vis dėlto galiausiai, iš dalies dėl vykdomos ekspansinės makroekonominės politikos, ekonomika perkaito. Susidarė didelis disbalansas, tai patvirtina 2007 m. susidaręs 22,3 %, o 2008 m. – 13,1 % BVP einamosios sąskaitos deficitas. Todėl 2008–2009 m. šalies ekonomika traukėsi sparčiausiai visoje ES. Šiuo laikotarpiu realusis BVP susitraukė 25 % – nuo aukščiausio pakilimo taško iki žemiausio kritimo taško – kai staiga smukusios vidaus paklausos poveikį dar sustiprino pasaulio prekybos nuosmukis. Latvijos užimtumo lygis, anksčiau buvęs vienas iš didžiausių ES (75,8 % 2008 m.), sumažėjo daugiau nei 10 procentinių punktų, o didesnis negu 18 % nedarbo lygis dabar yra vienas didžiausių ES. 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 9,7 %, tačiau pritaikius fiskalinio konsolidavimo priemones 2010 m. sumažėjo iki 7,7 %. Šį rezultatą, be kita ko, nulėmė gana didelės finansų sektoriaus stabilizavimo priemonės, kurių vertė 2009 m. buvo 1,1 % BVP, o 2010 m. – 2,3 % BVP.

               (9)

               Remdamasi atnaujintos konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas, nors 2011 m. infliacijos projekcija gali būti maža. Konvergencijos programos vidutinės trukmės biudžeto strategijoje planuojama iki 2009 m. liepos 7 d. Tarybos rekomendacijoje nustatyto termino nominalųjį valdžios sektoriaus deficitą sumažinti tiek, kad jis neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės. Atsižvelgiant į priemones, įgyvendintas nuo tada, kai buvo pateikta rekomendacija ištaisyti perviršinio deficito padėtį, ir į papildomą konsolidavimą, nurodytą atnaujintoje konvergencijos programoje, 2011–2012 m. numatytos fiskalinės priemonės atitinka reikiamą koregavimą. Atsižvelgiant į atsparos tašką, konvergencijos programoje nenumatyta vidutinės trukmės tikslo pasiekti iki programos laikotarpio pabaigos, tačiau numatytos fiskalinės priemonės siekiant vidutinės trukmės tikslo ištaisius perviršinio deficito padėtį galėtų būti paspartintos, ypač 2013 m. Konvergencijos programoje numatytas fiskalinio konsolidavimo planas daugiausia grindžiamas išlaidomis. Biudžeto tikslams gali kilti pavojų, kadangi programoje nepateikta visa informacija apie priemones, kuriomis užtikrinama, kad bus pasiekti nustatyti tikslai. Tikimasi, kad šios priemonės bus aiškiai nurodytos kituose biudžetuose. Per vidutinės trukmės laikotarpį sumažinus pirminį deficitą, kaip numatyta konvergencijos programoje, būtų lengviau sumažinti viešųjų finansų tvarumui kylančią riziką.

               (10)

               Komisija įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Latvijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą, ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Atsižvelgdama į tai, Komisija pabrėžia būtinybę nedelsiant įgyvendinti numatytas priemones siekiant įgyvendinti Sprendimą 2009/290/EB,

         REKOMENDUOJA Latvijai:
   Įgyvendinti Sprendime 2009/290/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2009/592/EB, nustatytas priemones, patikslintas 2009 m. sausio 20 d. susitarimo memorandume ir jo paskesniuose papildymuose, ypač naujausiame 2011 m. birželio mėn. 7 d. papildyme.

      Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  OL L 79, 2009 3 25, p. 39.

      (3)  OL L 202, 2009 8 4, p. 52.

      (4)  2011 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 138, 2011 5 26, p. 56) taikytina 2011 m.


               9.3.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 93/186

         P7_TA(2013)0382
   ES politika Baltarusijos atžvilgiu
   2013 m. rugsėjo 12 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir EIVT dėl ES politikos Baltarusijos atžvilgiu (2013/2036(INI))
   (2016/C 093/30)

      Europos Parlamentas,

               —

               atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl padėties Baltarusijoje po 2012 m. rugsėjo 23 d. parlamento rinkimų (1),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl padėties Baltarusijoje (2),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl Baltarusijos (3),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2011 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl padėties Baltarusijoje (4),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (5),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos persvarstymo (6),

               —

               atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 1 d. Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo nacionalinės platformos konferencijos rezoliuciją,

               —

               atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos rytų aspekto peržiūros (7),

               —

               atsižvelgdamas į 2009 m. Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo Prahos deklaraciją,

               —

               atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2012 m. spalio 15 d. išvadas ir į 2012 m. lapkričio 6 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1014/2012 dėl ribojamųjų priemonių Baltarusijai (8),

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 97 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0261/2013),

               A.

               kadangi nuo 1994 m. Baltarusijoje nebuvo surengta laisvų ir sąžiningų rinkimų, vadovaujantis tarptautinius standartus atitinkančiais rinkimų teisės aktais;

               B.

               kadangi valdžių padalijimo principas iš esmės panaikintas įvykdžius 1996 m. konstitucinę reformą ir nuo to laiko politinei opozicijai neatstovaujama politinėse institucijose ir ji negalėjo dalyvauti formuojant ir įgyvendinant šalies politinį kursą;

               C.

               kadangi tuo pačiu laikotarpiu žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės buvo sistemingai ir šiurkščiai pažeidžiamos, visų pirma žodžio, asociacijų ir susirinkimų laisvės;

               D.

               kadangi 1997 m. Europos Vadovų Taryba sustabdė partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo ratifikavimą ir įšaldė laikinąjį susitarimą dėl prekybos, taigi ES ir Baltarusijos santykiai toliau reglamentuojami 1989 m. prekybos ir bendradarbiavimo susitarimu;

               E.

               kadangi 2008–2010 m. ES ir Baltarusijos santykiuose įvyko postūmis, kai Baltarusija parodė norą plėtoti konstruktyvius santykius su ES ir buvo pastebimas tam tikras pilietinės visuomenės, opozicijos ir laisvos spaudos veiklos sąlygų pagerėjimas; tačiau šie santykiai labai pablogėjo, kai po 2010 m. prezidento rinkimų buvo imtasi brutalių priemonių ir sugriežtinta represinė politika, pvz., areštuoti kandidatai į prezidentus ir po to pradėti vykdyti masiniai sulaikymai, opozicijos atstovams keliamos baudžiamosios bylos dėl politinių priežasčių ir vykdomos represijos prieš žmogaus teisių gynėjus ir nepriklausomą žiniasklaidą;

               F.

               kadangi Baltarusijos valdžios institucijos, atmesdamos ES raginimus laikytis tarptautiniu lygmeniu pripažintų demokratijos standartų, įgyvendina savęs izoliavimo politiką, kurią primeta ir Baltarusijos gyventojams;

               G.

               kadangi Europos Parlamentas nepripažįsta Baltarusijos parlamento teisėtumo; kadangi per pastaruosius dešimt metų tik 2010 m. viena oficiali Europos Parlamento delegacija apsilankė Baltarusijoje;

               H.

               kadangi 70 proc. Baltarusijos gyventojų nori, kad šalyje vyktų pokyčiai; visgi dalis gyventojų mano, kad įvykus esminiams pokyčiams iš pradžių gyvenimo lygis pablogėtų (9);

               I.

               kadangi demokratiniai pokyčiai turbūt būtų labiau tikėtini, jeigu reformų imtųsi dabartinio valdžios elito atstovai, pritariantys reformoms; kadangi pagrindiniais katalizatoriais visgi turėtų būti pilietinės visuomenės organizacijos ir privačiojo verslo atstovai;

               J.

               kadangi užmezgus nuoseklų politinį dialogą su Baltarusijos valdžios institucijomis laikantis minėtos sąlygos turėtų atsirasti galimybė į daugiašalį suinteresuotųjų šalių dialogą ir reformų įgyvendinimą įtraukti pilietinę visuomenę ir opozicijos atstovus;

               K.

               kadangi Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimas Vilniuje galėtų tapti dar viena svarbia galimybe laikantis tam tikrų sąlygų palaipsniui gerinti ES ir Baltarusijos santykius, jeigu tik bus paleisti ir politiniu požiūriu reabilituoti visi politiniai kaliniai;

               L.

               kadangi dėl to ES ribojamosios priemonės buvo persvarstytos ir išplėstos (šiuo metu jos taikomos 242 asmenims ir 30 subjektų), o Baltarusijos valdžios institucijos ir toliau draudžia tam tikriems politikams ir pareigūnams, taip pat tarptautinių organizacijų atstovams, žurnalistams ir pilietinės visuomenės atstovams atvykti į šalį;

               M.

               kadangi politinei opozicijai pasiekti tikslus galėtų padėti didesnės pastangos, dedamos nustatant bendrą strategiją ir veiksmų planą; kadangi konkrečios priemonės, kaip antai, bendri sąrašai rengiantis 2014 m. vietos rinkimams, bendros politinės programos parengimas ar vieno kandidato 2015 m. vyksiantiems prezidento rinkimams pristatymas yra teigiami pokyčiai šioje srityje;

               N.

               kadangi 2012 m. pradėtas Europos dialogas modernizavimo klausimais su Baltarusijos visuomene padarė teigiamą poveikį siekiant pradėti konstruktyvias Baltarusijos visuomenės diskusijas dėl būtinų reformų šalyje ir didinant informuotumą apie ES; kadangi visgi būtina toliau plėtoti šio dialogo koncepciją, tikslus ir strategiją, numatyti tinkamus išteklius ir valdymo struktūrą, taip pat užtikrinti geresnį jo koordinavimą su Rytų partnerystės iniciatyvomis;

               O.

               kadangi Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo nacionalinė platforma – tai svarbus ir patikimas partneris ir, ES požiūriu, unikali ryšių su Baltarusijos žmonėmis palaikymo priemonė;

               P.

               kadangi Baltarusijoje vis dar esama politinių kalinių (10), įskaitant žmogaus teisių gynėją ir kandidatą A. Sacharovo premijai gauti Alesį Bialeckį, kurie patiria žiaurų psichologinį ir fizinį smurtą, įskaitant grasinimus mirtimi, nepagrįstą perkėlimą, nepakankamą sveikatos priežiūrą ir kuriems neleidžiama pasinaudoti teise susitikti su šeimos nariais; kadangi pagrindinės sąlygos, nuo kurių įvykdymo priklauso ES ir Baltarusijos santykių normalizavimas, ir toliau yra visų politinių kalinių paleidimas ir politinis reabilitavimas, taip pat Baltarusijos pažanga įgyvendinant tarptautinius įsipareigojimus ir užtikrinant pagarbą pagrindinėms žmogaus teisėms, teisinės valstybės principams ir demokratinėms laisvėms;

               Q.

               kadangi mažesnis sulaikymų dėl politinių priežasčių skaičius (nuo 868 2011 m. iki 235 2012 m., kaip praneša žmogaus teisių centras „Viasna“) galėtų būti laikomas represijų ir bauginimo aplinkos pasekme;

               R.

               kadangi neseniai priimti teisės aktų pakeitimai, kuriais nustatomi apribojimai, paskatino naujas represijas prieš pilietinės visuomenės atstovus, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, nepriklausomos žiniasklaidos atstovus ir gynybai atstovaujančius teisininkus; kadangi bendra su žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis susijusi padėtis yra prasta ir toliau kelia didelį susirūpinimą, kaip pažymėjo JT specialusis pranešėjas Baltarusijos klausimu 2013 m. ataskaitoje; kadangi Baltarusijos valdžios institucijų parodytas atsparumas tarptautinės bendruomenės raginimams prisideda prie to, kad toliau blogėja santykiai su ES ir Baltarusija vis labiau save izoliuoja;

               S.

               kadangi 2012 m. Baltarusijos valdžios institucijos atliko teisės aktų pakeitimus, kuriais KGB suteiktos labai didelės galios laisvai taikyti prievartos priemones; kadangi pagal naują įstatymą saugumo tarnybos be jokių apribojimų gali patekti į butus, areštuoti ir įkalinti Baltarusijos piliečius, diplomatus ir tarptautinių institucijų atstovus, kurie turi imunitetą; kadangi šiame įstatyme taip pat yra nuostata, pagal kurią KGB agentai atleidžiami nuo bet kokios teisinės atsakomybės už jų padarytus sužalojimus; kadangi Baltarusijos specialiosioms pajėgoms suteiktos labai didelės galios išvaikyti demonstracijas;

               T.

               kadangi 2011 m. pabaigoje padaryti įstatymo dėl masinių renginių pakeitimai, pagal kuriuos už masinių protestų organizavimą gali būti traukiama baudžiamojon atsakomybėn kaip už viešosios tvarkos pažeidimą; kadangi masinių protestų organizatoriai privalo valdžios institucijoms pateikti informaciją apie jų finansavimo šaltinius;

               U.

               kadangi 2011 m. nustatyta, kad dotacijų iš užsienio gavimas – tai nusikalstama veika, taip pat išplėsta valstybės išdavimo sąvoka, todėl valdžios institucijoms buvo sudarytos sąlygos pasinaudoti baudžiamąja teise siekiant suvaržyti organizacijas ir asmenis, gaunančius lėšas iš užsienio arba dalyvaujančius tarptautiniuose renginiuose;

               V.

               kadangi 2012 m. Baltarusijos Teisingumo ministerija neleido registruoti 19 NVO ir 2 politinių partijų, o neregistruotų organizacijų nariai Baltarusijoje yra nuolat bauginami, gąsdinami ir persekiojami;

               W.

               kadangi Baltarusija – vienintelė Europos šalis, taikanti mirties bausmę; kadangi nuteistųjų asmenų šeimos ir visuomenė neinformuojamos apie mirties bausmės vykdymo datą, asmens, kuriam įvykdyta mirties bausmė, kūnas neatiduodamas giminėms, kad jį palaidotų, o apie laidojimo vietą nepranešama;

               X.

               kadangi 2012 m. mirties bausmė įvykdyta dviem asmenims, nors jų teismo procesas neatitiko teisingo bylos nagrinėjimo kriterijų; kadangi ilgą laiką ir 2012 m. mirties nuosprendis skelbiamas nebuvo, tačiau nauji mirties nuosprendžiai vis dėlto paskelbti 2013 m.;

               Y.

               kadangi padėtį Baltarusijoje galima apibrėžti kaip tokią, kai stokojama pasitikėjimo teisminėmis institucijomis dėl jų nepakankamo nepriklausomumo ir politiniai motyvais grindžiamų sprendimų;

               Z.

               kadangi Baltarusija – tai vienintelė Rytų partnerystės šalis, kurioje dar neįsteigta oficiali žmogaus teisių institucija;

               AA.

               kadangi cenzūra – rimta Baltarusijos politinė problema;

               AB.

               kadangi, atsižvelgiant į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ sudarytą 2013 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą, Baltarusija iš 168 vietos pakilo į 157 vietą iš 179 šalių, tačiau tai žemiausia pozicija, lyginant su kitomis Rytų partnerystės šalimis (Azerbaidžanas (156 vieta), Ukraina (126 vieta), Gruzija (100 vieta), Armėnija (74 vieta) ir Moldova (55 vieta));

               AC.

               kadangi šiuo metu galimybės pasinaudoti nepriklausomais televizijos bei radijo kanalais ir spauda yra mažos ir valstybinė žiniasklaida valdo prieigą prie informacijos;

               AD.

               kadangi su žiniasklaidos laisve susijusi padėtis Baltarusijoje yra nepriimtina, visų pirma dėl to, kad žurnalistai persekiojami ir jiems draudžiama išvažiuoti iš šalies, taikomi transliavimo ir interneto laisvę ribojantys įstatymai, nepriklausomiems žurnalistams taikomas atrankinis teisingumas, kaip matyti iš 2012 m. vasarą iškeltų 3 baudžiamųjų bylų;

               AE.

               kadangi 2012 m. bent 15 aktyvistų ir žurnalistų uždrausta išvykti iš Baltarusijos pateikus neteisingus tvirtinimus;

               AF.

               kadangi daugiau negu pusė Baltarusijos piliečių turi prieigą prie interneto; kadangi elektroninės priemonės suteikia naujų galimybių geriau pasinaudoti nepriklausoma žiniasklaida, nors keletas opozicijos interneto svetainių buvo užblokuotos vyriausybinėse ir švietimo institucijose;

               AG.

               kadangi pagal naujausią 2012 m. JT žmogaus socialinės raidos indeksą Baltarusija užima 50 vietą, kai tuo tarpu Rusija užima 55 vietą ir Rytų partnerystės šalių užimamos vietos yra šios: Gruzija – 72 vieta, Ukraina – 78 vieta, Azerbaidžanas – 82 vieta, Armėnija – 87 vieta, Moldova – 113 vieta;

               AH.

               kadangi viena iš pagrindinių tam tikro socialinio stabilumo šalyje priežasčių – tai socialinės apsaugos sistema, kuria žmonės naudojasi ir atsilygindami renkasi nedalyvauti politiniame gyvenime; kadangi 65 proc. baltarusių gauna tam tikros formos valstybės pagalbą, pvz., pensijas, stipendijas, bedarbio pašalpas ir t. t;

               AI.

               kadangi žemas nedarbo lygis gali būti pasiektas dirbtinai pasinaudojant subsidijomis, skiriamomis valstybės įmonėms, kurios sukuria maždaug 70 proc. BVP ir įdarbina 50 proc. darbo jėgos;

               AJ.

               kadangi Baltarusijos vyriausybė siekia pritraukti užsienio investicijų (Baltarusija turi kvalifikuotų darbuotojų, privatizavimo programą, šešias laisvąsias ekonomikos zonas ir pažangiųjų technologijų parką), tačiau pastebimi sistemingo valstybės kišimosi į privačiojo sektoriaus veiklą atvejai;

               AK.

               kadangi iki šiol Baltarusijos valdžios institucijos nurodydavo, kad jų geopolitinis interesas yra siekti tolesnės ekonominės integracijos su Rusija kuriant Eurazijos muitų ir ekonominę sąjungą; kadangi ir didžiąją dalį visų tiesioginių užsienio investicijų Baltarusijoje per pastaruosius metus sudarė investicijos iš Rusijos; kadangi ekspertai nurodo, kad per pastaruosius dešimtmečius apie 700 000 baltarusių emigravo dirbti į Rusiją, daugiausia į Maskvą ir Sankt Peterburgą;

               AL.

               kadangi galima pastebėti ES ir Baltarusijos ženklus siekiant iš naujo pradėti derybas dėl Baltarusijos įstojimo į PPO, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad Rusija prisijungia prie PPO;

               AM.

               kadangi neseniai pagal ES kaimynystės barometro projektą atlikta apklausa rodo, jog daugiau negu 50 proc. Baltarusijos gyventojų mano, kad ES turėtų sustiprinti savo vaidmenį ekonominės plėtros, prekybos ir regioninio bendradarbiavimo su Baltarusija srityse;

               AN.

               kadangi modernizavimo programa, kurią neseniai paskelbė Baltarusijos valdžios institucijos, ekspertų nuomone, yra visų pirma orientuota į pagrindinės pramonės infrastruktūros gerinimą, tačiau šalyje būtinos platesnės ekonomikos reformos ir skaidri verslo aplinka, taip pat mažesnė valdžios kontrolė visuose verslo sektoriuose;

               AO.

               kadangi atsižvelgiant į organizacijos „Transparency International“ sudarytą 2012 m. korupcijos suvokimo indeksą Baltarusija užima 123 vietą iš 176 šalių ir teritorijų, kai tuo tarpu Ukraina užimą 144 vietą, Azerbaidžanas – 139 vietą, Rusija –133 vietą, Armėnija – 105 vietą, Moldova – 94 vietą ir Gruzija – 51 vietą;

               AP.

               kadangi Baltarusija neseniai prisijungė prie Europos Tarybos kovos su korupcija mechanizmo „Greco“ ir tapo kovos su prekyba žmonėmis mechanizmo „Greta“ nare;

               AQ.

               kadangi Baltarusija patenka į Europos kaimynystės politikos taikymo sritį, tačiau, atsižvelgiant į politinę padėtį, dar neparengtas joks veiksmų planas;

               AR.

               kadangi parama Baltarusijai šiuo metu teikiama pagal 2007–2013 m. šalies strategijos dokumentą;

               AS.

               kadangi pagal 2007–2013 m. perspektyvinį finansinį planą 33,4 mln. EUR buvo numatyti Baltarusijos ir jos kaimyninių šalių tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektams pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), o apie 60 savivaldybių šiuo metu dalyvauja įgyvendinant 50 bendrų Latvijos, Lietuvos ir Baltarusijos tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektų;

               AT.

               kadangi šiuo metu tik 20 Baltarusijos ekspertų dalyvauja įvairiuose Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) projektuose, kai tuo tarpu 2008 m. dalyvavo 120 ekspertų;

               AU.

               kadangi Baltarusijos valdžios institucijos aktyviai dalyvauja ekspertų susitikimuose įgyvendinant daugiašalį Rytų partnerystės aspektą, ypač pasienio bendradarbiavimo projektus;

               AV.

               kadangi 58 miestai ir savivaldybės Lenkijoje, 47 Lietuvoje ir 30 Latvijoje produktyviai bendradarbiauja su savo miestais partneriais ir savivaldybėmis partnerėmis Baltarusijoje, o bendras Lietuvą, Lenkiją, Kaliningrado sritį ir Baltarusiją jungiančio Europos regiono „Nemunas-Neman-Niemen“ projekto įgyvendinimas galėtų būti laikomas geros praktikos pavyzdžiu;

               AW.

               kadangi per pastaruosius metus Baltarusijos piliečiams suteiktas didžiausias skaičius, tenkantis vienam gyventojui, Šengeno vizų visame pasaulyje; tačiau viza jiems kainuoja daugiau ir jos gavimas dauguma atvejų reikalauja daugiau laiko ir pastangų negu kitų Rytų partnerystės šalių arba Rusijos piliečiams;

               1.

               pateikia šias rekomendacijas Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT), Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms: jos turėtų:

                           a)

                           raginti Baltarusijos valdžios institucijas gerbti žmogaus teises ir siekti perėjimo prie demokratijos, kad būtų panaikinta pačios šalies susikurta izoliacija nuo likusios Europos dalies;

                           b)

                           pakartoti, kad būtina sąlyga siekiant bet kokios dvišalių santykių pažangos, taip pat kartu laipsniško ES ribojamųjų priemonių panaikinimo ir ES ir Baltarusijos santykių pagerėjimo, yra besąlygiškas ir neatidėliotinas visų likusių politinių kalinių paleidimas ir jų politinių ir pilietinių teisių atkūrimas;

                     Politinis dialogas

                           c)

                           pasinaudoti Lietuvos pirmininkavimu ir Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimu Vilniuje kaip tolesne svarbia galimybe pagerinti santykius su Baltarusija, kai tik bus paleisti visi politiniai kaliniai, taip pat ir siekiant atnaujinti politinį dialogą, be kita ko, demokratinių reformų, laisvų ir sąžiningų rinkimų, teisinės valstybės principų laikymosi, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms klausimais, įskaitant bendradarbiavimą su opozicija ir pilietine visuomene, jeigu Baltarusijos valdžios institucijos parodys pagarbą šioms pagrindinėms vertybėms;

                           d)

                           atkreipia dėmesį į tai, kad Dzmitrijus Daškevičius ir Aliaksandras Franskevičius išleisti iš kalėjimo atitinkamai 2013 m. rugpjūtį ir rugsėjį, tačiau apgailestauja, kad šie buvę politiniai kaliniai laisvę atgavo tik pasibaigus visam jų kalinimo laikui;

                           e)

                           optimaliai pasinaudoti tuo, kad dabartinis užsienio reikalų ministras laikinai ir tam tikromis sąlygomis išbrauktas iš ES nustatyto asmenų, kuriems draudžiama išduoti vizas, sąrašo, siekiant išplėsti pagrindinius svarbiausius diplomatinio bendravimo su Baltarusija kanalus, ypač siekiant sudaryti galimybes jo dalyvavimui rengiamame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime ir visų svarbiausia siekiant surengti prasmingą dialogą politinių kalinių paleidimo klausimu; tačiau griežtai taikyti draudimo išduoti vizas ir turto įšaldymo priemones asmenims, tiesiogiai susijusiems su demokratinių rinkimų standartų ir žmogaus teisių pažeidimais;

                           f)

                           atlikti išsamų šiuo metu ES Baltarusijos pareigūnams ir subjektams taikomų sankcijų vertinimą siekiant, jei reikia, padidinti jų veiksmingumą ir pakoreguoti jų apimtį, pobūdį ir taikymą reaguojant į pokyčius šalyje ir jos santykiu su ES;

                           g)

                           remiantis bendru laikinuoju planu ir principu „parama pagal pažangą“, parengti strateginį veiksmų planą, kuriame būtų numatytos ir prioritetinės Baltarusijos reformų sritys, siekiant pagerinti santykius ir užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą vykdant Europos kaimynystės politiką, jei imamasi konkrečių veiksmų siekiant politinių reformų;

                           h)

                           kai tik tarptautinės organizacijos pripažins rinkimus laisvais ir sąžiningais, konsultuotis su Europos Parlamentu dėl naujų pasiūlymų, susijusių su dvišaliais ir pasinaudojant EURONEST parlamentine asamblėja palaikomais parlamentiniais ryšiais, įtraukimo ir kartu toliau užtikrinti ES paramą Baltarusijos demokratinėms jėgoms ir pilietinei visuomenei;

                           i)

                           remiantis ES sutarties 24 straipsniu užtikrinti, kad valstybės narės remtų ES poziciją Baltarusijos atžvilgiu ir kad jų dvišaliai santykiai būtų suderinami su ES veiksmais; pabrėžti, kad visų ES valstybių narių, taip pat kitų demokratinių šalių tvirtas įsipareigojimas veikti išvien gali paskatinti sėkmingą visuotinių vertybių propagavimą ir reformas Baltarusijoje;

                           j)

                           raginti užmegzti dialogą su pareigūnais, kurie asmeniškai nedalyvavo vykdant represijas, kad būtų galima stiprinti ES ir Baltarusijos bendradarbiavimą; padėti jiems bendrauti su Baltarusijos pilietine visuomene siekiant, kad pagaliau būtų galima sudaryti sąlygas reformoms;

                           k)

                           raginti platesnę pilietinę visuomenę, įskaitant profesines sąjungas, verslo atstovus ir politinę opoziciją, aktyviau dalyvauti dialoge modernizavimo klausimais; remiantis rekomendacijomis, kurias parengė Pilietinės visuomenės forumo nacionalinė platforma, organizuoti atviras viešas konsultacijas jo koncepcijos, tikslo, strategijos ir valdymo struktūros klausimais; toliau remti dialogą teikiant būtiną finansinę pagalbą ir žinias ir stiprinti informavimo apie dialogo turinį ir numatomą rezultatą kampaniją;

                           l)

                           užtikrinti, kad bet koks valdžios institucijų dalyvavimas dialoge modernizavimo klausimais kartu su demokratine opozicija ir pilietine visuomene lygiomis teisėmis vyktų visapusiškai gerbiant demokratinius principus ir siekiant plėtoti konkurencingą ekonomiką, skatinti demokratines reformas, pliuralistinę visuomenę ir teisinės valstybės principų laikymąsi;

                           m)

                           tvirtinti, kad pilietinė visuomenė ir toliau yra pagrindinis politinio dialogo su ES veikėjas siekiant skatinti demokratinius pokyčius Baltarusijoje, todėl pritaria minčiai, rengiantis trečiajam Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimui, suorganizuoti pilietinės visuomenės konferenciją Vilniuje;

                           n)

                           visapusiškai pasinaudoti Europos demokratijos fondu siekiant remti pagrindinius demokratijos ir žmogaus teisių srities veikėjus Baltarusijoje, dėmesį sutelkiant į tuos subjektus, kurie susidūrė su sunkumais siekdami gauti įprastą ES paramą;

                           o)

                           primygtinai raginti Rusiją ir Rytų partnerystės šalis skatinti Baltarusiją nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus politinius kalinius ir juos reabilituoti politiniu požiūriu, taip pat susilaikyti nuo bet kokio tolesnio politiniais motyvais grindžiamo persekiojimo;

                           p)

                           užtikrinti, kad ES ir valstybių narių atstovai lankydamiesi Baltarusijoje reguliariai susitiktų su pilietinės visuomenės ir opozicijos atstovais, kad būtų garantuotas subalansuotas visų šalių dalyvavimas procesuose, susijusiuose su ES ir Baltarusijos santykiais;

                           q)

                           apsvarstyti visas politines galimybes siekiant skatinti, kad Baltarusija:

                                       —

                                       visapusiškai įgyvendintų rinkimų kodekso reformas remdamasi Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (angl. ODIHR) rekomendacijomis, siekdama sukurti pliuralistinę politinę sistemą, grindžiamą laisvais ir sąžiningais rinkimais, kurioje politinės idėjos formuotųsi dėl tikros politinių partijų kaip esminio demokratijos elemento politinės konkurencijos;

                                       —

                                       leistų vėl pradėti veiklą uždarytam ESBO biurui Minske;

                                       —

                                       panaikintų visus asociacijų, žodžio, judėjimo, taikių susirinkimų ir minties laisvės apribojimus ir suvaržymus, taikomus demokratinei opozicijai, pilietinės visuomenės organizacijoms ir NVO, taip pat panaikintų bet kokius registracijos, galimybių visapusiškai panaudoti ir gauti techninę pagalbą tarptautinio vystymosi tikslais apribojimus; reformuotų baudžiamojo kodekso nuostatas dėl dalyvavimo neregistruotų organizacijų veikloje;

                                       —

                                       atliktų būtinus institucinius pakeitimus, kad būtų užtikrintas teisminių institucijų nepriklausomumas, laikantis JT specialiojo pranešėjo teisėjų ir teisininkų nepriklausomumo klausimais rekomendacijų, ir užtikrintas teisininkų nepriklausomumas iš dalies pakeitus ir veiksmingai taikant įstatymą dėl teisininko profesijos;

                                       —

                                       nevykdytų mirties bausmės asmenims, nuteistiems 2013 m., o paskelbtų moratoriumą ir vėliau panaikintų mirties bausmę;

                                       —

                                       įgyvendintų JT žmogaus teisių komiteto ir JT darbo grupės nesankcionuoto sulaikymo klausimais sprendimus dėl atskirų atvejų ir JT komiteto prieš kankinimą 2011 m. pateiktas rekomendacijas siekiant sustabdyti nežmonišką ar žeminantį elgesį;

                                       —

                                       visapusiškai bendradarbiautų su JT specialiuoju pranešėju žmogaus teisių padėties Baltarusijoje klausimais siekiant spręsti didelį susirūpinimą keliančius klausimus, nurodytus jo 2013 m. balandžio mėn. ataskaitoje, ir visų pirma suteiktų jam teisę atvykti į šalį;

                                       —

                                       visapusiškai modernizuotų pataisos institucijų sistemą ir intensyvintų bendradarbiavimą su Europos Taryba, visų pirma pasirašydama Europos konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą ir taip sudarydama sąlygas Komitetui prieš kankinimą nuolat lankytis sulaikymo vietose, visų pirma politinių kalinių ir žmogaus teisių gynėjų įkalinimo vietose; leistų kitų atitinkamų tarptautinių ir nacionalinių organizacijų atstovams, diplomatams, pilietinės visuomenės grupių atstovams ir politinių kalinių šeimos nariams lankytis Baltarusijos kalėjimuose;

                                       —

                                       įsteigtų nepriklausomą ir visapusiškai veikiančią nacionalinę žmogaus teisių instituciją – tai galėtų būti ir ombudsmeno institucija;

                                       —

                                       užtikrintų lygias galimybes ir lygias teises visoms mažumoms, jų įtrauktį ir nediskriminavimą, užtikrintų su Baltarusijos lenkų sąjunga susijusios padėties normalizavimą; nutrauktų romų tautinės mažumos atskirtį ir darytų pažangą užtikrindama pagarbą su religija susijusioms teisėms ir laisvėms ir LGTB piliečių nediskriminavimą;

                           r)

                           siekiant tikros žiniasklaidos laisvės ir prieigos prie žiniasklaidos galimybės imtis šių veiksmų: primygtinai raginti Baltarusiją panaikinti žurnalistų akreditavimo apribojimus ir satelitinės televizijos naudojimo apribojimus, didinti ES finansinę ir techninę pagalbą visų rūšių nepriklausomai žiniasklaidai (šalyje ir už šalies ribų), kad būtų užtikrinta tvari jos veikla ir kuo didesnės galimybės ja pasinaudoti; padėti teikiant paraiškas dėl naudojimosi Europos pagalbos programomis ir plėtojant bendrus projektus ir konsorciumus su tarptautinėmis spaudos agentūromis ir užsienio žiniasklaida;

                     Bendradarbiavimas ekonomikos ir energetikos srityse

                           s)

                           stengtis užmegzti konstruktyvų ES ir Baltarusijos techninį dialogą makroekonominio vystymosi ir finansiniais klausimais siekiant, kad Baltarusija įtikinamai įsipareigotų vykdyti makroekonomines ir struktūrines reformas, įskaitant valstybės įmonių privatizavimą, kainų, prekybos ir bankų sistemos liberalizavimą, tinkamo socialinio saugumo tinklo kūrimą ir kovą su korupcija;

                           t)

                           toliau pabrėžti, kad minėtos reformos, jeigu įvykdomos pagrindinės politinės išankstinės sąlygos, yra labai svarbios Baltarusijos ekonominiam vystymuisi, palengvintų galimybes gauti Europos lygmens investicijas ir tarptautines paskolas, būtų teigiamas ženklas siekiant panaikinti esamas kliūtis pradėti derybas su PPO ir taip sudarytų sąlygas tolesnei integracijai į pasaulinę ekonomiką;

                           u)

                           pasiūlyti techninę pagalbą siekiant sukurti verslui palankią aplinką, kad būtų galima užtikrinti vienodas sąlygas, investicijų saugumą ir vienodas galimybes visoms įmonėms, ypač MVĮ;

                           v)

                           toliau bendradarbiauti su Baltarusija užimtumo klausimais, taip pat žmogiškojo kapitalo ir įgūdžių tobulinimo, atsižvelgiant į darbo rinkos paklausą, srityse;

                           w)

                           raginti Baltarusiją įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos rekomendacijas, visų pirma, dėl asociacijų laisvės, nepriklausomų profesinių sąjungų registracijos ir veiklos; primygtinai raginti Baltarusiją iš dalies pakeisti savo teisės aktus siekiant užtikrinti, kad darbuotojai galėtų laisvai ir be apribojimų išeiti iš darbo viešajame ir privačiajame sektoriuose;

                           x)

                           raginti Baltarusiją užtikrinti aukščiausių tarptautinių saugos standartų laikymąsi ir atlikti iš tiesų nepriklausomą poveikio aplinkai vertinimą statant ir eksploatuojant bet kokias jėgaines, optimaliai pasinaudoti žiniomis ir finansiniais ištekliais, kuriuos galima gauti pasinaudojant visomis taikomomis tarptautinėmis priemonėmis, visapusiškai laikantis tokių galiojančių tarptautinių teisės aktų, kaip Espo konvencija ir Orhuso konvencija, ir laikantis 2011 m. birželio 23 d. įsipareigojimo atlikti išsamius rizikos ir saugos vertinimus (testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), taip pat atsižvelgiant į specifikacijas, dėl kurių susitarė Europos Komisija ir Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupė;

                           y)

                           padėti plėtoti įvairius energijos šaltinius ir tiekimo maršrutus Baltarusijoje, taip pat dalytis geriausia ES praktika vykdant tarptautinius ir regioninius ekologinės ekonomikos projektus ir kartu teikti paramą energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos šaltinių srityse;

                           z)

                           skatinti tolesnį regioninį bendradarbiavimą su Baltarusija, be kita ko, pasinaudojant Rytų partnerystės sektorių iniciatyvomis, visų pirma prekybos, energetikos, aplinkos ir transporto srityse; remti ekonominių forumų geriausią praktiką ir siekti labiau stiprinti nevalstybinių veikėjų gebėjimus, taip pat skatinti užtikrinti gerą valdymą ir įgyvendinti viešojo administravimo reformą;

                           aa)

                           toliau teikti techninę ir medicininę pagalbą gyventojams, kurie nukentėjo nuo Černobylio branduolinės nelaimės;

                           ab)

                           skatinti Baltarusiją ieškoti netradicinių energijos išteklių ir juos plėtoti;

                     Sienų valdymas

                           ac)

                           stiprinti ES ir Baltarusijos bendradarbiavimą sienų valdymo ir kovos su tarptautiniu nusikalstamumu srityse ir visų pirma padėti Baltarusijai plėtoti tranzito sistemą, modernizuoti muitines ir pasienio kontrolės procedūras ir visapusiškai įgyvendinti ES integruotos sienų kontrolės koncepciją;

                           ad)

                           suteikti ES diplomatams ir politikams neribotą leidimą atvykti į Baltarusiją ir joje keliauti;

                           ae)

                           atsižvelgiant į abipusį interesą, toliau rengti mokymus, skirtus Baltarusijos sienų valdymo agentūrai, remiantis Šengeno acquis;

                           af)

                           apsvarstyti galimybę teikti atitinkamą finansinę paramą, kuri būtų naudojama siekiant, kad ES galėtų pradėti taikyti naujausią sienų kontrolės sistemą ir naudoti modernią infrastruktūrą;

                           ag)

                           suteikti atitinkamoms Baltarusijos tarnyboms tinkamus mokymus apie geriausią ES praktiką, susijusią su biometrinių pasų įvedimu;

                           ah)

                           užmegzti ES ir Baltarusijos judumo partnerystę ir raginti Baltarusiją aktyviai dalyvauti Rytų partnerystės Migracijos ir prieglobsčio darbo grupės veikloje;

                           ai)

                           skatinti Baltarusijos bendradarbiavimą vykdant JT vystymo programą (JTVP) ir Jungtinių Tautų vaikų fondo (UNICEF) veiklą siekiant paremti programas, skirtas kovai su prekyba žmonėmis;

                     Pilietinė visuomenė ir žmonių tarpusavio santykiai

                           aj)

                           didinti projektų, kurie plačiajai visuomenei teikia didesnę naudą ir yra labiau matomi, skaičių, nes jie padeda piliečiams geriau suprasti ES vertybes, standartus ir politiką ir išryškina ES modelio naudą ir su tuo susijusią patirtį; ryšium su tuo propaguoti galimybę, kurią teikia Pilietinės visuomenės forumas, ypač atsižvelgiant į tai, kad šių metų spalio mėn. Kišiniove bus surengtas forumo susitikimas;

                           ak)

                           sistemingai ir be kompromisų priešintis bet kokiai Baltarusijos valdžios institucijų neteisingai ir klaidinančiai informacijai apie ES politiką ir projektus paskelbiant ir platinant visą reikiamą informaciją (duomenis, skaičius ir teisės aktus);

                           al)

                           didinti techninę ir finansinę paramą, taip pat pasinaudojant nauju Europos demokratijos fondu, Baltarusijoje ar valstybėse narėse (jeigu jos daro didelį poveikį Baltarusijai) įsikūrusioms pilietinės visuomenės organizacijoms, nepriklausomoms NVO, žmogaus teisių gynėjams ir profesinėms sąjungoms; užtikrinti, kad pilietinė visuomenė aktyviau dalyvautų įgyvendinant, stebint ir vertinant ES finansuojamus projektus; taip pat iš esmės pagerinti komunikaciją ir ES informacijos platinimą, kad piliečiai galėtų suprasti ES požiūrį į pagrindines teises ir laisves ir tai, jog būtina socialinė ir ekonominė pažanga;

                           am)

                           remti demokratiją ir žmogaus teises propaguojančias organizacijas, kurios įsisteigusios ne tik Baltarusijoje, bet ir už jos ribų, atsižvelgiant į tai, kad Baltarusijos valdžios institucijos nuolat nesuteikia tokioms organizacijoms galimybės užsiregistruoti; skubiai peržiūrėti naujausias paraiškų gauti ES finansavimo taikant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo ir (arba) NSLA priemonę taisykles, pagal kurias praktiškai teikti paraiškų negali gerai žinomos ir gerbiamoms Baltarusijos nevyriausybinės organizacijos;

                           an)

                           reikalauti, kad Baltarusijos valdžios institucijos įgyvendintų Jungtinių Tautų darbo grupės nesankcionuoto sulaikymo klausimais sprendimą Nr. A/HRC/WGAD/2012/39 dėl žmogaus teisių gynėjo Alesio Bialeckio atvejo, kuriame buvo visų pirma nustatyta, kad Alesio Bialeckio, žmogaus teisių centro „Viasna“ pirmininko ir Tarptautinės žmogaus teisių federacijos pirmininko pavaduotojo, sulaikymas buvo savavališkas ir prieštarauja Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 20 straipsnio 1 dalies ir Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 22 straipsnio nuostatoms;

                           ao)

                           primygtinai raginti Baltarusiją išplėsti nuolatinį kvietimą visiems pagal JT specialiąsias procedūras įgaliotiems asmenims ir pakviesti JT specialųjį pranešėją žmogaus teisių gynėjų padėties klausimu apsilankyti šalyje;

                           ap)

                           įpareigoti Baltarusijos valdžios institucijas panaikinti baudžiamąją atsakomybę už užsienio dotacijų gavimą ir leisti organizacijoms laikyti lėšas užsienio bankų sąskaitose;

                           aq)

                           apsvarstyti galimybę vienašališkai supaprastinti vizų išdavimą ir sumažinti jų kainą nuo 60 EUR iki Baltarusijos piliečiams prieinamos sumos, taip pat visapusiškai pasinaudoti lanksčiomis galimybėmis, numatytomis vizų kodekse, įskaitant galimybę panaikinti ar sumažinti trumpalaikių vizų mokestį, visų pirma jauniems žmonėms, siekiant palengvinti ir suintensyvinti žmonių tarpusavio ryšius ir padėti užkirsti kelią tolesnei Baltarusijos piliečių izoliacijai; taip pat apsvarstyti galimybę vienašališkai sumažinti ar panaikinti ilgalaikių vizų mokestį siekiant, kad vėliau ateityje būtų nustatytas bevizis režimas;

                           ar)

                           raginti Baltarusijos valdžios institucijas pradėti derybas su ES dėl vizų režimo supaprastinamo ir readmisijos susitarimų siekiant, kad vėliau ateityje būtų nustatytas bevizis režimas ir būtų galima skatinti žmonių tarpusavio ryšius, ir skubiai imtis priemonių pasienio vietinio eismo susitarimams su Lenkija ir Lietuva įgyvendinti;

                           as)

                           skatinti ES ir Baltarusijos miestų ir savivaldybių bendradarbiavimą pasinaudojant kai kurių ES šalių, ypač Lenkijos, Lietuvos ir Latvijos, geros praktikos pavyzdžiais;

                           at)

                           siekti sudaryti baltarusiams daugiau švietimo ir mokslinių tyrimų galimybių Europos Sąjungoje aukštojo mokslo, savišvietos ir suaugusiųjų švietimo srityse; parengti ir remti stažuotės ES institucijose ir kitose tarptautinėse organizacijose programą, skirtą jauniems Baltarusijos specialistams; toliau remti Europos humanitarinį universitetą, plėtoti ir remti švietimo ir profesinio mokymo programas Baltarusijoje; užtikrinti tinkamą ir ilgalaikį finansavimą programai „Erasmus Mundus ir joje dalyvaujantiems Baltarusijos studentams;

                           au)

                           aktyviai ieškoti galimybių pradėti dialogą su Baltarusija dėl išsamių jos aukštojo mokslo sistemos reformų vykdymo siekiant visų pirma skatinti akademinę laisvę, institucinę nepriklausomybę ir studentų dalyvavimą, kad Baltarusija galėtų prisijungti prie Europos aukštojo mokslo erdvės (Bolonijos procesas);

                           av)

                           raginti Tarptautinę ledo ritulio federaciją iš naujo rimtai apsvarstyti sprendimą leisti Baltarusijai rengti 2014 m. pasaulio ledo ritulio čempionatą;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT), Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms.

      (1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0410.

      (2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0112.

      (3)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 162.

      (4)  OL C 136 E, 2012 5 11, p. 57.

      (5)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0334.

      (6)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 26.

      (7)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 105.

      (8)  OL L 307, 2012 11 7, p. 1.

      (9)  Nepriklausomo socialinių ekonominių studijų instituto duomenys, 2013 m. balandžio mėn.

      (10)  Politinių kalinių sąrašui taip pat priklauso Mikalajus Statkevičius, Pavelas Seviarynecas, Eduardas Lobau, Mikalajus Antukovičius, Mikalajus Dziadokokas ir Iharas Alienevičius.