               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 06 05
            COM(2019) 525 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2019 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Slovakijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2019 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Slovakijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2018 m. lapkričio 21 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2019 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. kovo 21 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2018 m. lapkričio 21 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Slovakija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2019 m. kovo 21 d. 2019 m. balandžio 9 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (toliau – euro zonai skirta rekomendacija);

               (2)kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Slovakija turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija, kaip nurodyta toliau išdėstytose 2–4 rekomendacijose, būtų visiškai ir laiku įgyvendinta. Visų pirma kovos su korupcija ir teisingumo sistemos tobulinimo priemonės padės įgyvendinti pirmą euro zonai skirtą rekomendaciją dėl institucijų kokybės, sutelkus su investicijomis susijusią ekonominę politiką į nurodytas sritis bus lengviau įgyvendinti antrą euro zonai skirtą rekomendaciją dėl investicijų rėmimo, o priemonės, kuriomis gerinami įgūdžiai, padės įgyvendinti trečią euro zonai skirtą rekomendaciją dėl darbo rinkos veikimo;

               (3)2019 m. vasario 27 d. paskelbta 2019 m. Slovakijos ataskaita
                  2
               . Joje įvertinta Slovakijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2018 m. liepos 13 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Slovakijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (4)2019 m. balandžio 25 d. Slovakija pateikė 2019 m. nacionalinę reformų programą ir 2019 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (toliau – ESI fondai) programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013
                  3
                23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  4
               ;

               (6)šiuo metu Slovakijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2019 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad nominalusis balansas pagerės nuo 0,7 % BVP deficito 2018 m. iki subalansuoto biudžeto 2019 m. ir toks išliks iki 2022 m. Remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu
                  5
               , vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą, kuris buvo pakeistas iš 0,5 % BVP struktūrinio deficito 2019 m. į 1 % BVP nuo 2020 m., planuojama pasiekti 2020 m. 2019 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP nuo 47,5 % 2019 m. palaipsniui sumažės iki 44,4 % 2022 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Vis dėlto priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2019 m. ir vėliau, nėra visiškai konkretizuotos. Į biudžetą įtraukta biudžeto atsargomis vadinama nekonkretizuota išlaidų kategorija (iš viso 0,7 % BVP), dėl kurios sumažėja biudžeto vykdymo nuspėjamumas;

               (7)2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Slovakijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas
                  6
                neviršytų 4,1 %, o tai atitiktų 0,5 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Atsižvelgiant į Komisijos 2018 m. rudens prognozę, kurioje numatoma, kad 2019 m. bus priartėta prie vidutinio laikotarpio tikslo, ir laikantis reikiamo koregavimo įšaldymo panaikinimo taisyklių, grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neturėtų viršyti 4,6 %, o tai atitinka 0,3 % metinį struktūrinį koregavimą 2019 m. Remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2018 m. ir 2019 m. (vertinant kartu) bus smarkiai nukrypta nuo rekomenduojamo fiskalinio koregavimo;

               (8)2020 m. Slovakija turėtų pasiekti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze, jeigu politika nesikeis, tai atitinka didžiausią grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalų augimą, sudarantį 4,6 % ir atitinkantį 0,3 % BVP struktūrinį koregavimą. Remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze, jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad 2019 ir 2020 m. (vertinant kartu) bus smarkiai nukrypta nuo to reikalavimo. Prognozuojama, kad 2019 ir 2020 m. Slovakija laikysis skolos taisyklės. Apskritai Taryba mano, kad nuo 2019 m. turėtų būti imtasi reikiamų priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (9)Slovakijos viešųjų finansų tvarumui ilguoju laikotarpiu kyla vidutinė rizika. Remiantis Komisijos 2018 m. fiskalinio tvarumo ataskaita, siekiant stabilizuoti skolos ir BVP santykį ilguoju laikotarpiu reikėtų, kad struktūrinis pirminis balansas bendrai pagerėtų 2,5 procentinio punkto BVP, palyginti su nesikeičiančios politikos scenarijumi. Taip yra dėl prognozuojamo pensijų ir sveikatos priežiūros išlaidų padidėjimo, dėl kurio didėja su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos (bendras indėlis sudaro 1,8 procentinio punkto BVP). Kadangi gimstamumas Slovakijoje yra mažas, o tikėtina gyvenimo trukmė turėtų toliau ilgėti, prognozuojama, kad iki 2060 m. senėjimo indeksas (santykis tarp vyresnio amžiaus žmonių ir aktyvių gyventojų, t. y. dirbančios arba besimokančios gyventojų dalies) beveik patrigubės. Be to, nors 2016 m. kiekvienai dešimčiai dirbančių asmenų teko tik maždaug trys neaktyvūs vyresni nei 65 m. asmenys, prognozuojama, kad iki 2060 m. šis skaičius išaugs iki septynių (ekonominis senėjimo indeksas). Automatinis pensinio amžiaus koregavimas atsižvelgiant į tikėtiną gyvenimo trukmę palaipsniui didino ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą. Tai buvo vertinama kaip svarbi priemonė, padedanti užtikrinti kartų tarpusavio teisingumą ir ilgalaikį tvarumą. Nuogąstavimai dėl ilgalaikio pensijų sistemų fiskalinio tvarumo padidėjo 2019 m. kovo 28 d. Parlamentui priėmus konstitucijos pakeitimą, kuriuo nustatomos pensinio amžiaus ribos (64 m. vyrams ir moterims be vaikų, pusę metų sumažinant moterims už kiekvieną iš pirmųjų trijų vaikų) ir panaikinamas automatinis koregavimas, siejamas su tikėtina gyvenimo trukme. Slovakijos fiskalinės tarybos manymu, dėl viršutinės ribos išlaidos padidės 1,6 % BVP: nuo 8,6 % 2016 m. iki 11,4 % 2070 m., palyginti su 2018 m. ataskaitoje dėl senėjimo prognozuotu padidėjimu iki 9,8 %. Dėl to gerokai padidės rizika tvarumui. Šiuo metu dar nesiimta jokių atsvaros priemonių, o poveikis senatvės pajamoms ir skurdui neapskaičiuotas;

               (10)nepaisant tam tikros pažangos kovojant su mokesčių slėpimu, mokestinių prievolių vykdymas tebėra problema, o PVM prievolių vykdymo atotrūkis 2016 m. buvo daugiau nei du kartus didesnis už ES vidurkį. Nors tikimasi, kad pagal Trečiąjį veiksmų planą planuojamos priemonės duos teigiamų rezultatų, kai kurios iš jų dar nėra įgyvendintos. Pavyzdžiui, įvedus elektronines mokesčių deklaracijas turėtų sumažėti mokesčių mokėtojams tenkanti administracinė našta, tačiau neįgyvendinus visų planuotų priemonių bendras poveikis gali būti mažesnis. Tuo pat metu struktūrinė politikos priemonių sistema gali padėti sumažinti dažnus mokesčių kodekso pakeitimus ir paskatinti jį supaprastinti. Galiausiai, palyginti su kitomis ES šalimis, nepakankamai išnaudojama galimybė surinkti pajamų iš aplinkosaugos ir nekilnojamojo turto mokesčių;

               (11)darbo rinkoje toliau vyksta teigiami pokyčiai, pvz., didėja užimtumas, o nedarbo lygis kaip niekada žemas. Padaryta nemaža pažanga įgyvendinant ilgalaikiams bedarbiams skirtą veiksmų planą, padėjusį per dvejus metus ilgalaikių bedarbių skaičių sumažinti trečdaliu. Vis dėlto ilgalaikio nedarbo lygis vis dar viršija ES vidurkį ir tai visų pirma neigiamai veikia žemos kvalifikacijos asmenis, jaunimą ir romus. Skirtingai nuo mažėjančio nedarbo lygio, didele problema tapo kvalifikuotos darbo jėgos trūkumas. Darbo rinkoje ir toliau stebimi labai dideli regioniniai skirtumai: didesnis nedarbas vyrauja trijuose rytų Slovakijos regionuose, o darbo jėgos trūkumas labiausiai jaučiamas vakarinėje šalies dalyje. Siekiant skatinti aktyvesnį darbdavių ir profesinių sąjungų dalyvavimą, būtina toliau stiprinti jų gebėjimus;

               (12)įsidarbinimo galimybėms didinti skirtos politikos aprėptis ir veiksmingumas yra riboti. Mokymo ir perkvalifikavimo programos buvo patobulintos, tačiau vis tiek yra nepakankamos ir ne visai pritaikytos ilgalaikiams bedarbiams ir palankių sąlygų neturinčioms grupėms. Švietimo sistema nepakankamai prisideda prie socialinio ir ekonominio vystymosi ir yra nepakankamai finansuojama visais lygmenimis. Neatidėliotini uždaviniai apima švietimo rezultatų kokybės gerinimą, romų dalyvavimą įtraukaus bendrojo švietimo sistemoje nuo pat ankstyvos vaikystės ir veiksmingą palankių socialinių ir ekonominių sąlygų neturinčių moksleivių integravimą į švietimo ir mokymo sistemą (turint omenyje didėjančią mokyklos nebaigusių asmenų dalį). Vertinant pagal tarptautinius standartus, švietimo rezultatai ir pagrindinių gebėjimų lygis išlieka prasti, ir jiems didelę įtaką daro socialinė ir ekonominė moksleivių padėtis. Užtikrinti, kad Slovakijos gyventojai būtų geriau pasirengę kintančiai ekonomikai ir visuomenei, yra sunkus uždavinys. Nepaisant laipsniško darbo užmokesčio didinimo iki 2020 m., mokytojo profesija tebėra nepatraukli ir vis labiau trūksta darbuotojų. Be to, mokytojų pirminio mokymo kokybė ir aktualumas bei profesinio tobulėjimo galimybės yra ribotos. Dabartinės priemonės, kuriomis siekiama skatinti teisingumą ir įtraukų švietimą, kol kas nepateisino lūkesčių ir nepastebėta jokios realios pažangos mažinant romų tautybės studentų segregaciją. Vyriausybė priėmė „Nacionalinį švietimo ir auklėjimo reformos planą“ (2018–2027 m.) ir pirmąjį veiksmų planą (2018–2019 m.) (kartu su numatomu biudžetu), taip pat priėmė naujus teisės aktus dėl aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo. Labai svarbu, kad šios priemonės būtų veiksmingai įgyvendinamos ir stebimos siekiant nustatyti, ar jos duoda laukiamų rezultatų;

               (13)žemas moterų užimtumo lygis atspindi tai, kad ilgas vaiko priežiūros atostogas retai ima vyrai, ir jį dar labiau mažina ribotos galimybės pasinaudoti prieinamomis vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugomis ir maža jų pasiūla. Apskritai vaikų priežiūros įstaigas lanko labai nedidelė dalis vaikų, ypač jaunesnių nei trejų metų. Vyriausybė priėmė naują sprendimą dėl privalomo 5 metų amžiaus vaikų ankstyvojo ugdymo ir priežiūros, kuris įsigalios 2020 m. Tačiau reikia dar daugiau investuoti ir skatinti lankyti vaikų priežiūros ir ikimokyklinio ugdymo įstaigas;

               (14)nors žmonių, kuriems gresia skurdas arba socialinė atskirtis, dalis yra mažesnė nei ES vidurkis, keliuose pietiniuose ir rytiniuose Slovakijos rajonuose ji yra kur kas didesnė. Esama didelių kliūčių gauti aukštos kokybės ir įtraukaus švietimo paslaugas, o regioniniai skirtumai lemia itin didelį mokyklos nebaigusių asmenų skaičių. Kitos kliūtys susijusios su palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių, ypač romų, taip pat neįgaliųjų ir asmenų, kenčiančių dėl benamystės ir atskirties dėl būsto, galimybėmis gauti sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros, socialinio būsto ir kitas pagrindines paslaugas. Siekiant skatinti šių grupių socialinę įtrauktį būtinas integruotas požiūris;

               (15)reformos, kuriomis siekiama gerinti sveikatos priežiūros sistemos išlaidų veiksmingumą, įgauna pagreitį, nors įvairiose priežiūros srityse įgyvendinimo lygis skyrėsi. Politikos priemonės, kurių imtasi vykdant sveikatos srities išlaidų peržiūrą, davė tam tikrų teigiamų rezultatų, daugiausia dėl išlaidų ribojimo priemonių vaistų ir medicinos prietaisų srityse. Tačiau vis dar yra galimybių didinti veiksmingumą ir teikti priežiūrą mažesnėmis sąnaudomis strategiškai perskirstant išteklius įvairiose sveikatos priežiūros srityse. Sveikatos priežiūros paslaugų teikimas išlieka pernelyg priklausomas nuo ligoninių, kurios, nepaisant nuolatinio skolos mažinimo, toliau kaupia skolą ir sunkiai randa lėšų investicijoms, reikalingoms sveikatos priežiūros veiksmingumui ir kokybei gerinti. Nors pirminės sveikatos priežiūros stiprinimas yra labai svarbus siekiant mažinti ligoninių paslaugų naudojimą, kai to galima išvengti, nedidelis bendrosios praktikos gydytojų skaičius ir ribota pirminės sveikatos priežiūros paslaugų pasiūla trukdo didinti sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą. Kadangi vyriausybė ėmėsi priemonių sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumo problemai spręsti, bus svarbu šias pastangas įtraukti į ilgesnio laikotarpio strategiją, kuria siekiama laipsniškai decentralizuoti intensyviosios priežiūros paslaugas, stiprinti pirminę sveikatos priežiūrą ir prevencines paslaugas;

               (16)fragmentiška mokslinių tyrimų sistema mažina viešųjų mokslinių tyrimų ir plėtros investicijų veiksmingumą gerinant mokslinių tyrimų kokybę ir nepritraukia privataus finansavimo. Mokslinių tyrimų ir inovacijų politikai neigiamą poveikį daro neveiksmingas ministerijų ir kitų subjektų veiklos koordinavimas, dėl kurio vėluojama ir nepavyksta įgyvendinti svarbių reformų. Neoptimalus Slovakijos mokslų akademijos transformavimo procesas sukėlė susirūpinimą dėl jos veiklos tęstinumo, o tai lėmė viso proceso žlugimą. Tikslinių priemonių trūkumas arba nesėkmingas jų įgyvendinimas, taip pat ribotas mokslinių tyrimų įstaigų dalyvavimas ir riboti mokslinių tyrimų pajėgumai prisideda prie to, kad privačių mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidos yra mažos. Apskritai įmonių moksliniai tyrimai ir plėtra tebėra vieni silpniausių ES ir jie sutelkti į vidutinio lygio ir (arba) aukštųjų technologijų gamybą, kur dominuoja tarptautinės įmonės. Priemonės, kuriomis siekiama skatinti žinių perdavimą, stiprinti pramonės inovacinius pajėgumus ir gerinti įmonių ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimą, įgyvendinamos lėtai;

               (17)siekiant padidinti Slovakijos našumą ir išlaikyti konvergencijos procesą, taip pat reikia nuolatinių investicijų į skaitmeninę ir transporto infrastruktūrą bei energijos vartojimo efektyvumą. Būtina didinti bazinio fiksuotojo plačiajuosčio ir 4G ryšio aprėptį ir itin spartaus plačiajuosčio ryšio naudojimą. Investicijos į energijos vartojimo efektyvumą, visų pirma pastatų sektoriuje, ir aplinkos technologijas gali būti ekologiškai tvaraus augimo šaltinis ir padėti išsaugoti ribotus aplinkos išteklius. Be to, kad mažiau išsivystę regionai galėtų sumažinti atotrūkį ir tapti labiau pagrįsti žiniomis, konkurencingesni ir produktyvesni, reikia daugiau strateginių investicijų infrastruktūros spragoms užpildyti ir transporto tinklams pagerinti. Slovakija vėluoja užbaigti tiek pagrindinį kelių, tiek geležinkelių tinklą pagal transeuropinio transporto tinklo programą, pvz., Reino-Dunojaus koridoriuje. Transporto tinklo trūkumai galėtų būti pašalinti didinant esamo viešojo ir miesto transporto tinklų sujungiamumą, daugiarūšiškumą ir sąveikumą, taip pat skatinant tvarių transporto rūšių naudojimą;

               (18)didelė administracinė ir reguliavimo našta gali neigiamai paveikti investicijas ir inovacijas, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių atveju. Nepaisant vyriausybės pastangų, administracinė našta nėra sumažinta pakankamai, o Slovakijos verslo aplinka negali konkuruoti su kitų šalių verslo aplinka. Įmonėms susirūpinimą kelia teisės aktų kokybė ir nenuspėjamumas. Šie uždaviniai turėtų būti sprendžiami visapusiškai įgyvendinant Slovakijos geresnio reglamentavimo strategiją (RIA2020) ir stiprinant jos Geresnio reglamentavimo centrą. Slovakijos profesinių paslaugų sektorius tebėra griežtai reguliuojamas. Reglamentavimo ribojamasis poveikis teisininkams, patentų agentams, statybos inžinieriams, architektams, buhalteriams, gidams ir nekilnojamojo turto agentams viršija ES vidurkį;

               (19)vyriausybė iš esmės reformuoja viešųjų pirkimų praktiką, peržiūrėdama teisinę sistemą, kad būtų supaprastintos procedūros ir sumažintos sandorių sąnaudos. Palankiai vertintina tai, kad daugiau dėmesio skiriama profesionalumui, tačiau bendra nauda ryškėja labai lėtai. Kalbant apie nepasitikėjimą valstybės institucijomis, viešieji pirkėjai turi dėti daugiau pastangų, kad atgautų įmonių, žiniasklaidos ir plačiosios visuomenės pasitikėjimą. Tai trukdo pradėti diegti labai reikalingas naujoves. Siekiant geriau panaudoti lėšas ir pagerinti strateginį viešųjų pirkimų naudojimą, reikia labiau taikyti kokybės kriterijus;

               (20)Slovakijos viešajam administravimui vis dar trūksta veiksmingumo ir esama kliūčių, visų pirma dėl neveiksmingo valdžios departamentų bendradarbiavimo. Pajėgumų ir strateginio planavimo nepakankamumas bei administracinis neefektyvumas trukdo sklandžiai panaudoti ESI fondų lėšas. Dėl to Slovakija prarado 120 mln. EUR finansavimą, skirtą 2014–2020 m. laikotarpiui, o lėšų paskirstymas galutiniams paramos gavėjams tebėra vangus. Be to, dėl neoptimalaus ESI fondų lėšomis finansuojamų projektų rengimo buvo vėluojama investuoti ir dėl to buvo nustatyti trumpi viešųjų pirkimų procedūrų terminai, dėl kurių padidėjo pažeidimų rizika;

               (21)korupcija vis dar yra problema, o pasiryžimas vykdyti baudžiamąjį persekiojimą aukšto rango pareigūnų korupcijos bylose nebuvo didelis. Kovoti su korupcija trukdo organizaciniai ir procedūriniai trūkumai policijos ir prokuratūros lygmenimis, taip pat menka informatorių apsauga. Be to, teisingumo sistemos efektyvumo, taip pat jos nepriklausomumo didinimas Slovakijoje išlieka problema. Nepaisant tam tikro veiksmingumo ir kokybės pagerėjimo, vis dar esama abejonių dėl teismų nepriklausomumo, o Konstitucinio Teismo teisėjų skyrimo proceso vilkinimas gali pakenkti teisingumo sistemos veikimui;

               (22)tam tikrus rekomendacijose nustatytus trūkumus, visų pirma šalies ataskaitos
                  7
                D priede nurodytose srityse, galėtų padėti pašalinti 2021–2027 m. ES fondų programavimas. Tai suteiktų Slovakijai galimybę atsižvelgiant į regioninius skirtumus optimaliai panaudoti šiuos fondus nustatytuose sektoriuose. Kad šios investicijos būtų sėkmingos, svarbu stiprinti šalies administracinius gebėjimus valdyti šiuos fondus;

               (23)per 2019 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2019 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2019 m. stabilumo programą ir 2019 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovakija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (24)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2019 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  8
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Slovakijai 2019 ir 2020 m. imtis šių veiksmų:

               1.2020 m. pasiekti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų, ypač sveikatos priežiūros ir pensijų sistemų, tvarumą.

               2.Gerinti visų lygių švietimo kokybę ir įtraukumą bei ugdyti įgūdžius. Didinti galimybes gauti įperkamas ir kokybiškas vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugas. Skatinti nepalankioje padėtyje esančių grupių, visų pirma romų, integraciją.

               3.Vykdant su investicijomis susijusią ekonominę politiką sutelkti dėmesį į sveikatos priežiūrą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, transportą (ypač jo tvarumą), skaitmeninę infrastruktūrą, energijos vartojimo efektyvumą, mažųjų ir vidutinių įmonių konkurencingumą ir socialinį būstą, atsižvelgiant į regioninius skirtumus. Didinti su kokybe susijusių ir gyvavimo ciklo sąnaudų kriterijų naudojimą viešųjų pirkimų operacijose.

               4.Toliau didinti teisingumo sistemos veiksmingumą, daugiausia dėmesio skiriant jos nepriklausomumo stiprinimui, įskaitant teisėjų skyrimą. Dėti daugiau pastangų, kad būtų nustatyti korupcijos atvejai ir už juos patraukta baudžiamojon atsakomybėn, ypač didelio masto korupcijos atvejais.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1024 final.

                     (3)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, Komisijos perskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką;

                     (6)

                        Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės pajamų priemonės arba teisės aktais nustatytas pajamų didėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.

                     (7)

                        SWD(2019) 1024 final.

                     (8)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 06 05
            COM(2019) 503 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2019 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Čekijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2019 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Čekijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2018 m. lapkričio 21 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2019 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. kovo 21 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2018 m. lapkričio 21 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2019 m. vasario 27 d. paskelbta 2019 m. Čekijos ataskaita
                  2
               . Joje įvertinta Čekijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2018 m. liepos 13 d. Tarybos priimtas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių Čekija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas rekomendacijas, ir Čekijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2019 m. balandžio 30 d. Čekija pateikė 2019 m. nacionalinę reformų programą ir 2019 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (toliau – ESI fondai) programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013
                  3
                23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  4
               ;

               (5)šiuo metu Čekijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2019 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad 2019 m. 0,3 % BVP biudžeto perteklių 2020 m. pakeis 0,2 % BVP deficitas, ir numatoma, kad iki 2022 m. jis laipsniškai didės iki 0,5 % BVP. Remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu
                  5
               , vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas, kuris buvo pakeistas iš 1 % BVP struktūrinio deficito 2019 m. į 0,75 % BVP struktūrinį deficitą nuo 2020 m., ir toliau bus viršijamas visą programos laikotarpį. 2019 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai mažės ir 2022 m. sieks 29,7 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Rizika siekiant biudžeto tikslų atrodo iš esmės subalansuota; numatomas tolesnis viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ir socialinių pervedimų augimas, nepaisant nedidelio bendrų pajamų, kaip BVP dalies, sumažėjimo. Remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas 2019 m. sumažės iki maždaug −0,1 % BVP, o 2020 m. – iki −0,4 % BVP, taigi toliau viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Apskritai Taryba mano, kad pagal prognozę 2019 ir 2020 m. Čekija turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas;

               (6)Čekija susiduria su vidutine ilgalaikio viešųjų finansų fiskalinio tvarumo rizika, daugiausia dėl visuomenės senėjimo išlaidų. Pensijų išlaidos yra pagrindinis veiksnys, darantis neigiamą poveikį ilgalaikiam tvarumui, nes numatoma, kad iki 2070 m. jos padidės maždaug 2 procentiniais punktais BVP. Ilgalaikė rizika kyla dėl nepalankios demografinės padėties ir dėl teisės aktais nustatytos pensinio amžiaus ribos, kuri yra 65 metai. Todėl senėjimo indeksas, pagal kurį palyginamas pagyvenusių asmenų ir aktyvių gyventojų skaičius, beveik padvigubėjo ir 2070 m. bus maždaug 50 %. Neseniai priimtomis priemonėmis didinamas pensijų adekvatumas. Be dosnesnio pensijų išmokų indeksavimo, Vyriausybė padidino bazinės pensijos dydį ir padidino pensijas vyresniems pensininkams. Tačiau šie veiksmai nėra vykdomi kartu su politika, kuri padidintų tvarumą. Pavyzdžiui, ilgesnė vidutinė tikėtina gyvenimo trukmė ir teisės aktais nustatytas pensinis amžius nėra automatiškai derinami. Dabar visus (teisės aktais nustatyto ir ankstyvo išėjimo į pensiją) pensinio amžiaus pakeitimus turi pasiūlyti Vyriausybė ir patvirtinti Parlamentas. Tokios priemonės taip pat gali būti derinamos su darbo rinkos politika, kuria remiama ilgesnė karjera ir nepakankamai atstovaujamų grupių dalyvavimas. Numatomas su senėjimu susijusių viešųjų išlaidų sveikatos priežiūrai didėjimas iki 2070 m. sudarys 1,1 procentinio punkto BVP, dėl to taip pat sumažės ilgalaikis fiskalinis tvarumas. Šiomis aplinkybėmis sveikatos priežiūros sistemos ekonominį efektyvumą galėtų padidinti tolesnis ligoninių sektoriaus konsolidavimas ir investicijos į pirminę ir integruotą sveikatos priežiūrą bei socialinę rūpybą;

               (7)Čekijos nacionalinis bankas gali nustatyti rekomenduojamus makroprudencinius hipotekinio skolinimo apribojimus, tačiau, remiantis dabartiniais teisės aktais, jo įgaliojimai skirti sankcijas yra riboti, kadangi jis neturi oficialių įgaliojimų užtikrinti sankcijų vykdymą. Nors apskritai Čekijos bankai laikosi rekomendacijų, tikėtina, kad teisės aktais nustačius privalomus apribojimus bankai geriau laikytųsi reikalavimų, o tai užtikrintų finansinį stabilumą ir mažesnę riziką skolininkams. Pasiūlymas dėl teisės akto, kuriuo iš dalies keičiamas Čekijos nacionalinio banko įstatymas, vis dar svarstomas;

               (8)nepaisant nedidelio pagerėjimo, korupcija tebekelia susirūpinimą įmonėms ir gali trukdyti ekonominei veiklai. Kalbant apie teigiamus aspektus, dabar įgyvendinamos 2017 m. pradėtos reformos, be kita ko, viešųjų pirkimų reforma, ir Vyriausybė galiausiai priėmė kai kurias dar nepatvirtintas priemones ir jas pateikė Parlamentui toliau svarstyti. Tos priemonės, be kita ko, apima pasiūlymus į aukščiausiosios audito institucijos kompetenciją įtraukti regionus ir savivaldybes, taip pat pasiūlymus dėl paskyrimų valstybės valdomose įmonėse, nes šioje srityje kyla interesų konfliktų ir reglamentavimas yra labai svarbus. Tačiau pasiūlymai dėl informatorių apsaugos ir dėl lobizmo dar nepriimti;

               (9)Čekijos darbo rinkos rezultatai yra geri. Per pastaruosius septynerius metus užimtumas nuolat augo, o nedarbas smarkiai sumažėjo. Tačiau moterų su mažais vaikais, žemos kvalifikacijos asmenų ir neįgaliųjų darbo rinkos potencialas ir toliau išlieka nepakankamai išnaudojamas. Atsižvelgiant į tai, kad darbo jėgos trūksta, akivaizdu, kad pirmiau minėtų grupių dalyvavimą darbo rinkoje įmanoma didinti. Užimtumo lygių, taip pat moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumai tebėra dideli, nors pastaruoju metu imtasi priemonių, dėl kurių vaiko priežiūros atostogos tapo lankstesnės ir padaugėjo vaikų priežiūros įstaigų. Moterų užimtumo lygis tebėra daug žemesnis už vyrų. Vis dar didelį poveikį dalyvavimui darbo rinkoje daro tai, kad įperkamų vaiko priežiūros paslaugų pasiūla nėra didelė, suteikiama teisė į ilgas vaiko priežiūros atostogas, retai naudojamasi lanksčiu darbo grafiku ir trūksta ilgalaikės priežiūros įstaigų. 2017 m. oficialios vaiko priežiūros paslaugos buvo teikiamos tik 6,5 % vaikų iki trejų metų (palyginti su 34,2 % ES vidurkiu). Nors žemos kvalifikacijos darbuotojai sudaro nedidelę gyventojų dalį, jų užimtumo lygis yra gerokai žemesnis už vidutinės ir aukštos kvalifikacijos darbuotojų užimtumo lygį. Žemas išlieka ir neįgaliųjų užimtumo lygis. Valstybinės užimtumo tarnybos dėl riboto pajėgumo šiuo metu neišgali teikti individualios tęstinės paramos darbo ieškantiems asmenims. Padidinti palankių sąlygų neturinčių grupių dalyvavimą padėtų geresni valstybinių užimtumo tarnybų informavimo ir aktyvumo skatinimo gebėjimai, taip pat efektyvi ir labai tikslingai vykdoma aktyvi darbo rinkos politika;

               (10)dėl darbo jėgos ir demografinių apribojimų ekonomikoje, kurioje intensyviai vykdoma gamyba, reikia daugiau investuoti į, be kita ko, dirbančių suaugusiųjų švietimą ir mokymą, siekiant užtikrinti, kad šalyje būtų sprendžiami dėl struktūrinių ekonomikos pokyčių, pavyzdžiui, būsimų technologinių pokyčių, iškilę uždaviniai. Visų pirma skaitmeniniame sektoriuje galėtų atsirasti kokybinių įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikčių, be kita ko, dėl būsimo automatizavimo ir robotizavimo. Naujoms darbo vietoms reikės naujų gebėjimų ir didelių investicijų, visų pirma į aukštesnio lygio profesinius techninius įgūdžius ir skaitmeninius įgūdžius, kurių, kaip numatoma, prireiks automatizavus dabartines mechaninio darbo vietas. Nors pastaruoju metu imtasi įvairių iniciatyvų, kuriomis siekiama įgyvendinti išsamią įgūdžių strategiją, jos dar nėra tapusios tikra visapusiška sistema;

               (11)mokymosi rezultatams vis dar daug įtakos turi mokinių socialinė ir ekonominė padėtis. 2016 m. su Europos socialinio fondo parama pradėta įgyvendinti reforma, kuria siekiama, kad švietimas taptų įtraukesnis. Jos sėkmė priklausys nuo to, ar bus skiriama pakankamai tvaraus nacionalinio finansavimo, ar bus vykdomas tolesnis mokytojų ir mokytojų padėjėjų mokymas ir didinamas visuomenės informuotumas apie įtraukaus švietimo naudą. Nors apskritai įtraukaus švietimo reformos poveikis yra teigiamas, jos poveikis romų vaikų dalyvavimui bendrojo švietimo sistemoje vis dar išlieka nedidelis. Įgyjamo išsilavinimo lygį mažina nedidelės investicijos, menkas mokytojo profesijos patrauklumas ir socialinė bei ekonominė nelygybė. Mokytojų trūksta dėl žemo darbo prestižo, mažo darbo užmokesčio, palyginti su kitų profesijų atstovų darbo užmokesčiu, nors pastaruoju metu jis padidėjo, ir dėl ribotų karjeros raidos galimybių. Mokytojo profesija talentingam jaunimui vis dar lieka palyginti nepatraukli. Atsižvelgiant į tai, kvalifikuotų mokytojų trūkumas ir numatomi nepalankūs demografiniai pokyčiai reiškia, kad gali būti vis sunkiau įdarbinti mokytojų ir juos išlaikyti;

               (12)nors Čekija yra tranzito šalis, Europos transporto tinklai, įskaitant TEN-T koridorius, dar toli gražu neužbaigti. Vis dar trūksta ir priemiestinio transporto infrastruktūros, dėl to mažėja būsto įperkamumas ir žmonių galimybės važinėti į darbą. Silpnos transporto jungtys taip pat stabdo verslo veiklą, ypač atokiuose regionuose. Nors miestų zonose vyksta priemiesčių plėtra, priemiestinio transporto tinklų, ypač geležinkelių infrastruktūros, plėtra atsilieka. Šalis nedaug pažengė diegdama mažo anglies dioksido kiekio technologijas, visų pirma vertinant pagal atsinaujinančiųjų energijos išteklių procentinę dalį transporto sektoriuje ir elektra varomų transporto priemonių naudojimą. Be to, planuojamo įkrovimo infrastruktūros augimo gali nepakakti, kad būtų patenkinta būsima paklausa. Daugiau investuojant į darnųjį transportą taip pat būtų galima sumažinti oro ir akustinę taršą, švelninant jos poveikį visuomenės sveikatai, ypač miesto vietovėse. Skaitmeninė infrastruktūra gerėja, tačiau atotrūkis tarp miesto ir kaimo vietovių išlieka, nes tik 59 % kaimo namų ūkių turi prieigą prie sparčiojo plačiajuosčio ryšio tinklų. Kad būtų pasiekti 2025 m. junglumo tikslai, nepakaks atnaujinti senesnių tinklų, kurie grindžiami vario infrastruktūra ir fiksuotos belaidės prieigos sprendimais. Siekiant patenkinti būsimus junglumo poreikius, reikia investuoti į itin didelio pralaidumo tinklus (t. y. optinę skaidulą) ir atitinkamas paklausą atitinkančias priemones;

               (13)Čekijos ekonomikos energijos suvartojimo intensyvumas ir toliau išlieka vienas didžiausių ES, nes energijos vartojimo efektyvumas didėja labai lėtai, ypač pastatų sektoriuje. Energijos suvartojimo intensyvumas didžiausias pramonės ir gyvenamųjų namų sektoriuose. Energijos vartojimo efektyvumo didinimas – tai galimybė padidinti Čekijos konkurencingumą, mažinant namų ūkių ir įmonių energijos išlaidas, kuriant švaresnes pramonės šakas ir didinant vertės grandinę. Elektros gamybos sektoriuje dominuoja akmens anglis ir ji yra didžiausias išmetamo anglies dioksido šaltinis, keliantis didelę grėsmę vietos oro kokybei. Per pastaruosius penkerius metus kelių transporto išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis labai išaugo. Prisitaikymo prie klimato kaitos ir rizikos prevencijos klausimais trūksta deramų veiksmų, susijusių su tinkama prevencija, pasirengimu ir atsparumu nelaimėms;

               (14)investicijoms gali trukdyti administracinė ir reguliavimo našta. Ją didžiausia kliūtimi investicijoms laiko daugelis Čekijos įmonių. Užsiimti verslu ir toliau labai trukdo greitai keičiami teisės aktai ir sudėtingos administracinės procedūros. Sutarčių vykdymo užtikrinimo išlaidos, dažni mokesčių ir darbo teisės reglamentavimo pakeitimai ir sunkumai gauti statybos leidimus gali atgrasyti nuo investicijų šalyje. Administracinė našta taip pat labai skiriasi atskiruose regionuose. Neseniai pateiktais pasiūlymais siekiama sumažinti sudėtingas, visų pirma dideliems infrastruktūros projektams skirtas, planavimo procedūras. Be to, Vyriausybė, dalyvaujant socialiniams partneriams, planuoja iki 2021 m. parengti naują statybos įstatymą. Už gaminių rinkos priežiūrą atsako įvairios organizacijos, todėl ji dubliuojama ir tampa sunku užtikrinti rezultatyvų koordinavimą ir veiksmingą bendradarbiavimą;

               (15)nors ir patobulėjusi skaidrumo ir teikiamo mokymo aspektais viešųjų pirkimų praktika vis dar atsilieka pagal konkurencingumą dėl procedūrų, kuriose pateikiamas tik vienas pasiūlymas, dalies didumo, kokybės kriterijų naudojimo ir pasitikėjimo viešosiomis institucijomis. Didžioji dauguma viešųjų pirkimų sprendimų ir toliau grindžiami mažiausia kaina, nes vis dar nepriimtas strateginis požiūris. Daugiau dėmesio skiriama centralizuotiems pirkimams ir naudojimuisi bendromis ekspertinėmis žiniomis, tačiau tokios praktikos diegimas yra gana lėtas, nepaisant jos įrodyto potencialo;

               (16)Čekija dar nėra sukūrusi visapusiškai veikiančios inovacijų ekosistemos, grindžiamos vidaus moksliniais tyrimais ir technologine plėtra. Nors mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumas padidėjo, šalis ES lygmeniu išlieka nuosaikia inovacijų kūrėja. Šie veiklos rezultatai gali būti susiję su viešosiomis investicijomis, kurioms trūksta visiškai nuoseklios strategijos, kad padidintų kuklius mokslinių tyrimų veiklos rezultatus ir pagerintų privačiojo sektoriaus ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimą. Našumo padidėjimą daugiausia lemia didelės užsienio bendrovės, o vidaus įmonės atsilieka pridėtinės vertės kūrimo požiūriu. Be to, gana lėtai auga bendras gamybos veiksnių našumas, o šis rodiklis rodo, kaip veiksmingai gamyboje naudojamas kapitalas ir darbo jėga. Didesnis dėmesys vidaus inovacijoms galėtų padidinti visų verslo subjektų, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, našumą;

               (17)pašalinti tam tikrus rekomendacijose nustatytus trūkumus, visų pirma šalies ataskaitos
                  6
                D priede nurodytose srityse, galėtų padėti 2021–2027 m. laikotarpio ES fondų programavimas. Tai suteiktų Čekijai galimybę atsižvelgiant į regioninius skirtumus panaudoti šiuos fondus nustatytuose sektoriuose. Norint, kad šios investicijos būtų sėkmingos, svarbus veiksnys – stiprinti šalies administracinius šių fondų valdymo gebėjimus;

               (18)per 2019 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2019 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2019 m. konvergencijos programą, 2019 m. nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių Čekija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (19)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2019 m. konvergencijos programą ir laikosi nuomonės
                  7
               , kad Čekija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto,

               REKOMENDUOJA Čekijai 2019 ir 2020 m. imtis šių veiksmų:

               1.Gerinti ilgalaikį pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų fiskalinį tvarumą. Priimti dar nepatvirtintas kovos su korupcija priemones.

               2.Skatinti moterų su mažais vaikais užimtumą, be kita ko, didinant galimybes gauti įperkamų vaiko priežiūros paslaugų, ir palankių sąlygų neturinčių grupių užimtumą. Didinti švietimo ir mokymo sistemų kokybę ir įtraukumą, be kita ko, puoselėjant techninius ir skaitmeninius įgūdžius ir populiarinant mokytojo profesiją.

               3.Vykdant su investicijomis susijusią ekonominę politiką sutelkti dėmesį į transportą, ypač į jo darnumą, skaitmeninę infrastruktūrą ir perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio energetikos, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą, atsižvelgiant į regioninius skirtumus. Mažinti su investicijomis susijusią administracinę naštą ir sudaryti sąlygas labiau į kokybę orientuotai konkurencijai vykdant viešuosius pirkimus. Šalinti kliūtis, trukdančias kurti visapusiškai veikiančią inovacijų ekosistemą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1002 final.

                     (3)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, Komisijos perskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką.

                     (6)

                        SWD(2019) 1002 final.

                     (7)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 06 18
            COM(2019) 281 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            įgalioti Komisiją Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Seišelių Respublika dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo protokolo sudarymo
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Komisija siūlo derėtis su Seišelių Respublika dėl naujo tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir naujo protokolo, kurie atitiktų Sąjungos laivyno poreikius ir derėtų su Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (BŽP) ir su 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadomis dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Dabartinis Europos Sąjungos ir Seišelių partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimas
                     1
                   (toliau – PŽSS) pasirašytas 2007 m. vasario 28 d.
                     2
                   ir įsigaliojo 2007 m. lapkričio 2 d. 6 metų laikotarpiui. Susitarimas pratęsiamas savaime ir šiuo metu galioja iki 2019 m. lapkričio 1 d. Todėl siūloma surengti derybas dėl naujo tausios žvejybos partnerystės susitarimo siekiant į jį įtraukti kai kurias Reglamento (ES) Nr. 1380/2013
                     3
                   nuostatas, kurių dabartiniame PŽSS nėra. Dabartinis šešerių metų PŽSS protokolas
                     4
                   pradėtas taikyti 2014 m. sausio 18 d. ir nustos galioti 2020 m. sausio 17 d. Jame nustatytos Sąjungos laivynui suteiktos žvejybos galimybės ir atitinkamas Sąjungos ir laivų savininkų mokamas finansinis įnašas.

                  Metinis Seišeliams skirtas ES viešasis finansinis įnašas sudaro 5 000 000 EUR
                     5
                  , iš jo 2 500 000 EUR skiriama kaip parama sektoriui.

               Su Seišeliais sudarytame PŽSS nustatytos tikslinės tunų ir toli migruojančių rūšių žuvų žvejybos galimybės, skirtos keturių valstybių narių – Ispanijos, Prancūzijos, Italijos ir Portugalijos – ES laivams. Europos Sąjunga jau sukūrė dvišalių tausios žvejybos partnerystės susitarimų (TŽPS), taikomų Indijos vandenyne, tinklą – sudaryti susitarimai su Mauricijumi ir Madagaskaru.

               TŽPS padeda tarptautiniu mastu propaguoti BŽP tikslus užtikrinant, kad Sąjungos žvejybos veikla, vykdoma ne jos vandenyse, būtų grindžiama tokiais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinant darnų vandenynų valdymą visais aspektais. Be to, TŽPS padeda stiprinti ES ir jos partnerių mokslinį bendradarbiavimą, didinti skaidrumą ir tvarumą, kad geriau būtų valdomi žvejybos ištekliai, taip pat stiprinti valdymą remiant nacionalinių ir užsienio laivynų veiklos stebėseną, kontrolę bei priežiūrą ir teikiant finansavimą kovai su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba. TŽPS taip pat padeda tvariai plėtoti vietos žuvininkystės pramonę ir skatinti augimą ir deramą darbą, susijusį su žvejybos veikla. TŽPS stiprinama Europos Sąjungos pozicija tarptautinėse ir regioninėse žvejybos organizacijose – Seišelių atveju visų pirma Indijos vandenyno tunų komisijoje (IOTC)
                  6
               .

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Derybos dėl naujojo susitarimo ir protokolo su Seišeliais atitinka ES išorės veiksmus, susijusius su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybėmis ir ypač su Sąjungos siekiamais demokratinių principų taikymo ir žmogaus teisių gynimo tikslais.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Teisinis sprendimo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktos dalies (Sąjungos išorės veiksmai) V antraštinės dalies (Tarptautiniai susitarimai) 218 straipsnis, kuriame nustatyta derybų dėl ES susitarimų su trečiosiomis šalimis ir šių susitarimų sudarymo tvarka.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Netaikoma, išimtinė kompetencija.

               •Proporcingumo principas

                  Šis sprendimas yra proporcingas siekiamam tikslui.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Priemonė numatyta SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalyse.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTAISIAIS SUBJEKTAIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  2019 m. Komisija atliko PŽSS su Senegalu dabartinio protokolo ex post vertinimą ir galimo protokolo atnaujinimo ex ante vertinimą. Vertinimo išvados išdėstytos atskirame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente.

                  Atlikus vertinimą prieita prie išvados, kad ES žvejybos sektoriai itin suinteresuoti žvejyba Seišeliuose ir kad atnaujintas protokolas būtų naudingas abiem šalims. Be to, atnaujintas protokolas padėtų stiprinti stebėseną, kontrolę bei priežiūrą ir gerinti žvejybos valdymą regione.

                  ES svarbu išlaikyti priemonę, kuri užtikrintų glaudų sektorinį bendradarbiavimą su valstybe, kuri yra viena svarbiausių vandenyno valdymo subregioniniu lygmeniu dalyvių, nes jos jurisdikcijai priklausantis žvejybos plotas yra didelis. Santykių su Seišeliais stiprinimas taip pat padėtų megzti partnerystės ryšius vykdant su IOTC susijusią veiklą. Be to, tai reiškia, kad ES laivynui bus išsaugota galimybė patekti į svarbią žvejybos zoną, kurioje galima įgyvendinti žvejybos strategijas pagal daugiametę tarptautinę teisinę sistemą. Be to, dėl Viktorijos miesto, kaip vieno iš pagrindinių iškrovimo uostų, svarbos numatomas naujasis protokolas tampa dar svarbesnis tiek ES žvejybos sektoriui, tiek šaliai partnerei. Seišelių valdžios institucijų tikslas – toliau su ES palaikyti santykius, kurie padėtų stiprinti vandenynų valdymą, ir naudotis paramos sektoriui teikiamomis daugiametėmis finansavimo galimybėmis.

               •Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais

                  Atliekant vertinimą konsultuotasi su valstybėmis narėmis, pramonės atstovais ir tarptautinėmis pilietinės visuomenės organizacijomis, taip pat su Seišelių žuvininkystės administracija ir pilietine visuomene. Konsultuotasi ir Tolimojo plaukiojimo laivyno patariamoje taryboje, visų pirma 2019 m. kovo 27 d. posėdyje.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Sprendimo priede pateiktuose siūlomuose derybiniuose nurodymuose rekomenduojama suteikti įgaliojimus pradėti derybas ir įtraukti nuostatą dėl žmogaus teisių ir demokratijos principų pažeidimų pasekmių.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Naujojo protokolo poveikis biudžetui apima Seišelių Respublikai mokėtiną finansinį įnašą. Atitinkamos biudžeto lėšos (įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai) kiekvienais metais turi būti įtraukiamos į tausios žvejybos partnerystės susitarimams skirtą eilutę (11 03 01) ir atitikti finansinį programavimą pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą. Metinės įsipareigojimų ir mokėjimų sumos, įskaitant rezervo eilutę, skirtą metų pradžioje nespėjusiems įsigalioti protokolams, nustatomos pagal kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą
                  7
               .

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Tikimasi, kad derybos prasidės 2019 m. antrąjį ketvirtį.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Komisija rekomenduoja Tarybai:

                  - įgalioti Komisiją pradėti ir vesti derybas su Seišelių Respublika dėl naujo tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir protokolo sudarymo;

                  - Komisiją paskirti ES derybininke šiuo klausimu;

                  - nurodyti Komisijai šias derybas vesti konsultuojantis su specialiuoju komitetu, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo;

                  - patvirtinti prie šios rekomendacijos pridedamus derybinius nurodymus.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               įgalioti Komisiją Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Seišelių Respublika dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo protokolo sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti naują tausios žvejybos partnerystės susitarimą ir naują protokolą su Seišelių Respublika,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija yra įgaliojama pradėti derybas su Seišelių Respublika siekiant sudaryti naują tausios žvejybos partnerystės susitarimą ir naują protokolą su Seišelių Respublika.

               2 straipsnis

               Šios derybos vedamos konsultuojantis su [Tarybos paskirto specialiojo komiteto pavadinimas], remiantis derybiniais nurodymais, pateiktais šio sprendimo priede.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 290, 2006 10 20, p. 2.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2006084&DocLanguage=en

                     (3)

                        Žr. Regl. (ES) Nr. 1380/2013 VI dalies II antraštinę dalį.

                     (4)

                        OL L 4, 2014 1 9, p. 3.

                     (5)

                        Paskutiniais ketveriais protokolo taikymo metais. Pirmaisiais dvejais metais jis buvo 5 350 000 EUR.

                     (6)

                  https://iotc.org/
                  ; tarpvyriausybinė organizacija, atsakinga už tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų išteklių valdymą Indijos vandenyne.

                     (7)

                        40 skyrius (rezervo eilutė 40 02 41) pagal tarpinstitucinį susitarimą dėl daugiametės finansinės programos (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 06 18
            COM(2019) 281 final
            PRIEDAS
            prie
            rekomendacijos
            dėl Tarybos sprendimo įgalioti Komisiją Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Seišelių Respublika dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo protokolo sudarymo
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               PRIEDAS

               Derybiniai nurodymai

               –Derybų tikslas – sudaryti Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimą ir jo protokolą laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos nuostatų ir 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl 2011 m. liepos 13 d. Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto.

               –Todėl tausios žvejybos partnerystės susitarime turėtų būti nustatyta bendra sistema, bendrieji principai ir tikslai, kurie sudarys partnerystės su Seišelių Respublika pagrindą. Jame turėtų būti nuostata, kuria panaikinamas dabartinis Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimas
                  1
               .

               –Naujuoju susitarimu ir jo protokolu siekdama skatinti tausią ir atsakingą žvejybą ir kartu užtikrinti abipusę naudą ES ir Seišelių Respublikai, Komisija derybose sieks šių tikslų:

               ·ES laivyno laivams užtikrinti galimybę patekti į Seišelių Respublikos žvejybos zoną ir gauti būtinus žvejybos toje zonoje leidimus ir taip, inter alia, plėtoti ES veiklos vykdytojams prieinamų tausios žvejybos partnerystės susitarimų tinklą Indijos vandenyne;

               ·atsižvelgti į geriausias turimas mokslines rekomendacijas ir atitinkamus regioninių žvejybos valdymo organizacijų priimtus valdymo planus, siekiant užtikrinti aplinkosauginį žvejybos veiklos tvarumą ir tarptautiniu mastu skatinti vandenynų valdymą. Žvejybos veikla turėtų būti nukreipta tik į turimus išteklius, atsižvelgiant į vietinio laivyno žvejybos pajėgumą ir ypatingą dėmesį atkreipiant į tai, kad susiję ištekliai yra toli migruojančių rūšių žuvys;

               ·gauti adekvačią šių žvejybos išteklių dalį, visiškai atitinkančią ES laivyno interesus, atsižvelgiant į tai, kad šie ištekliai domina ir kitus užsienio laivynus, ir užtikrinti, kad visiems užsienio laivynams būtų taikomos tos pačios techninės sąlygos;

               ·užtikrinti, kad galimybės žvejoti išteklius būtų grindžiamos buvusia ir numatoma būsima ES laivyno veikla tame regione, atsižvelgiant į turimus naujausius ir geriausius mokslinius vertinimus bei paisant ES atokiausių regionų interesų;

               ·užmegzti dialogą, kuriuo siekiama stiprinti sektoriaus politiką, kad būtų skatinamas atsakingos žuvininkystės politikos įgyvendinimas atsižvelgiant į šalies vystymosi tikslus, visų pirma susijusius su žvejybos valdymu, kova su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, žvejybos veiklos kontrole, stebėsena bei priežiūra ir mokslinių rekomendacijų teikimu; taip pat skatinti ekonominę veiklą;

               ·užtikrinti, kad protokolu būtų prisidedama prie tvaraus ekonomikos augimo ir deramo darbo, susijusio su žvejybos veikla, skatinimo, atsižvelgiant į atitinkamas Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas;

               ·įtraukti nuostatą dėl žmogaus teisių ir demokratijos principų pažeidimų pasekmių.

               –Protokole visų pirma turėtų būti nustatyta:

               ·Europos Sąjungos laivams suteiktinos žvejybos galimybės,

               ·finansinis įnašas bei jo mokėjimo sąlygos ir

               ·sektorinės paramos įgyvendinimo mechanizmai.

                     (1)

                        OL L 290, 2006 10 20, p. 2.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 06 18
            COM(2019) 280 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            įgalioti Komisiją Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Senegalo Respublika dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo sudarymo
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.REKOMENDACIJOS APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Komisija siūlo derėtis dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo, sudaryto su Senegalo Respublika, naujo protokolo, kuris atitiktų Sąjungos laivyno poreikius ir derėtų su Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (BŽP) ir su 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadomis dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Dabartinis Europos Sąjungos ir Senegalo tausios žvejybos partnerystės susitarimas (TŽPS)
                     1
                   pasirašytas 2014 m. lapkričio 20 d.
                     2
                  . Dabartinis 5 metų TŽPS protokolas
                     3
                   pradėtas taikyti 2014 m. lapkričio 20 d.
                     4
                   ir nustos galioti 2019 m. lapkričio 19 d. Jame nustatytos Sąjungos laivynui suteiktos žvejybos galimybės ir atitinkamas Sąjungos ir laivų savininkų mokamas finansinis įnašas.

                  Metinis Senegalui skirtas ES viešasis finansinis įnašas sudaro 1 058 000 EUR pirmaisiais metais, 988 000 EUR – antraisiais, trečiaisiais ir ketvirtaisiais metais ir 918 000 EUR – penktaisiais metais (už metinį 14 000 tonų bendrą orientacinį kiekį). Be to, penkerius metus skiriama po 750 000 EUR per metus kaip parama sektoriui.

               Pagal TŽPS su Senegalu nustatytos tikslinės tunų ir toli migruojančių rūšių žuvų žvejybos galimybės, skirtos dviejų valstybių narių (Ispanijos ir Prancūzijos) ES laivams, taip pat tikslinės demersinių rūšių žuvų žvejybos galimybės, skirtos dviem (Ispanijos) laivams. Europos Sąjunga jau sukūrė dvišalių tausios žvejybos partnerystės susitarimų, taikomų Atlanto vandenyne šalia Vakarų Afrikos, tinklą – sudaryti susitarimai su Maroku, Mauritanija, Gambija, Bisau Gvinėja, Liberija ir Dramblio Kaulo Krantu.

                  TŽPS padeda tarptautiniu mastu propaguoti BŽP tikslus užtikrinant, kad Sąjungos žvejybos veikla, vykdoma ne jos vandenyse, būtų grindžiama tokiais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę. Be to, TŽPS padeda stiprinti ES ir jos partnerių mokslinį bendradarbiavimą, didinti skaidrumą ir tvarumą, kad geriau būtų valdomi žvejybos ištekliai, taip pat stiprinti valdymą remiant nacionalinių ir užsienio laivynų veiklos stebėseną, kontrolę bei priežiūrą, teikiant finansavimą kovai su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba ir prisidedant prie tvarios vietos žvejybos pramonės plėtros. TŽPS stiprinama ES pozicija tarptautinėse ir regioninėse žvejybos organizacijose – Senegalo atveju visų pirma Tarptautinėje Atlanto tunų apsaugos komisijoje (ICCAT)
                     5
                  . Galiausiai TŽPS yra grindžiami patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir padeda tinkamiau laikytis tarptautinių priemonių, įskaitant kovos su NNN žvejyba priemones.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Derybos dėl naujojo protokolo su Senegalu atitinka ES išorės veiksmus, susijusius su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybėmis ir ypač su Sąjungos siekiamais demokratinių principų taikymo ir žmogaus teisių gynimo tikslais.

                  O vietos mastu Senegalo žvejybos sektoriuje vykdoma ekonominė veikla padės šalinti neteisėtos migracijos iš šalies priežastis.

               2.TEISINIAI REKOMENDACIJOS ASPEKTAI

               •Teisinis pagrindas

                  Teisinis sprendimo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktos dalies (Sąjungos išorės veiksmai) V antraštinės dalies (Tarptautiniai susitarimai) 218 straipsnis, kuriame nustatyta derybų dėl ES susitarimų su trečiosiomis šalimis ir šių susitarimų sudarymo tvarka.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Netaikoma, išimtinė kompetencija.

               •Proporcingumo principas

                  Šis sprendimas yra proporcingas siekiamam tikslui.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Priemonė numatyta SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalyse.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTAISIAIS SUBJEKTAIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  2019 m. Komisija atliko TŽPS su Senegalu dabartinio protokolo ex post vertinimą ir galimo protokolo atnaujinimo ex ante vertinimą. Vertinimo išvados išdėstytos atskirame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente
                     6
                  .

                  Atlikus vertinimą prieita prie išvados, kad ES žvejybos sektoriai (tiek tunų, tiek demersinių rūšių) itin suinteresuoti žvejyba Senegale ir kad atnaujinus protokolą regione sustiprėtų žvejybos stebėsena, kontrolė bei priežiūra ir pagerėtų žvejybos valdymas. ES svarbu išlaikyti priemonę, kuri užtikrintų sektorinį bendradarbiavimą su Senegalu –pagrindiniu subregioninio lygmens subjektu. Be to, dėl Dakaro, kaip vieno iš pagrindinių iškrovimo uostų, svarbos numatomas naujasis protokolas tampa dar svarbesnis tiek ES žvejybos sektoriui, tiek šaliai partnerei. Senegalo valdžios institucijų tikslas – toliau su ES palaikyti santykius, kurie padėtų stiprinti vandenynų valdymą, ir naudotis paramos sektoriui teikiamomis daugiametėmis finansavimo galimybėmis.

               •Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais

                  Atliekant vertinimą konsultuotasi su valstybėmis narėmis, pramonės atstovais ir tarptautinėmis pilietinės visuomenės organizacijomis, taip pat su Senegalo žuvininkystės administracija ir pilietine visuomene. Konsultuotasi ir Tolimojo plaukiojimo laivyno patariamoje taryboje.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Sprendimo priede pateiktuose siūlomuose derybiniuose nurodymuose rekomenduojama įgalioti pradėti derybas ir įtraukti nuostatą dėl žmogaus teisių ir demokratijos principų pažeidimų pasekmių.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Naujojo protokolo poveikis biudžetui – Senegalo Respublikai turės būti sumokėtas finansinis įnašas, kuris yra suderinamas su 2014–2020 m. daugiamete finansine programa ir visų pirma su TŽPS skirtais biudžeto asignavimais. Metinės įsipareigojimų ir mokėjimų sumos, įskaitant rezervo eilutę, skirtą metų pradžioje nespėjusiems įsigalioti pasiūlymams, nustatomos pagal kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą
                     7
                  .

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Tikimasi, kad derybos prasidės 2019 m. antrąjį ketvirtį.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Komisija rekomenduoja Tarybai:

                  - įgalioti Komisiją pradėti ir vesti derybas su Senegalo Respublika dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo naujo protokolo sudarymo;

                  - Komisiją paskirti ES derybininke šiuo klausimu;

                  - nurodyti Komisijai šias derybas vesti konsultuojantis su specialiuoju komitetu, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo;

                  - patvirtinti prie šios rekomendacijos pridedamus derybinius nurodymus.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               įgalioti Komisiją Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Senegalo Respublika dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi turėtų būti pradėtos derybos su Senegalu siekiant sudaryti naują tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija yra įgaliojama pradėti derybas su Senegalu siekiant sudaryti naują tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolą su Senegalo Respublika.

               2 straipsnis

               Šios derybos vedamos konsultuojantis su [specialiojo komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba], remiantis derybiniais nurodymais, pateiktais šio sprendimo priede.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 304, 2014 10 23, p. 3.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014055&DocLanguage=en

                     (3)

                        OL L 304, 2014 10 23, p. 9.

                     (4)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014056&DocLanguage=en

                     (5)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/iccat/en
                  , pagal tarptautinę teisę įsteigta institucija, kurios tikslas – regione išsaugoti ir valdyti toli migruojančių žuvų rūšių išteklius.

                     (6)

                        SWD(2019) 208.

                     (7)

                        Žr. 40 skyrių (rezervo eilutė 40 02 41) pagal tarpinstitucinį susitarimą dėl daugiametės finansinės programos (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 06 18
            COM(2019) 280 final
            PRIEDAS
            prie
            rekomendacijos
            dėl Tarybos sprendimo įgalioti Komisiją Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Senegalo Respublika dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo sudarymo
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               PRIEDAS

               –Derybiniai nurodymai

               –Derybų tikslas – sudaryti Europos Sąjungos ir Senegalo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolą laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos ir 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl 2011 m. liepos 13 d. Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto.

               –Naujuoju protokolu siekdama skatinti tausią ir atsakingą žvejybą ir kartu užtikrinti abipusę naudą ES ir Senegalo Respublikai, Komisija derybose sieks šių tikslų:

               ·ES laivyno laivams užtikrinti galimybę patekti į Senegalo Respublikos žvejybos zoną ir gauti būtinus žvejybos toje zonoje leidimus ir taip, inter alia, plėtoti ES veiklos vykdytojams prieinamų tausios žvejybos partnerystės susitarimų tinklą Vakarų Afrikoje;

               ·atsižvelgti į geriausias turimas mokslines rekomendacijas ir atitinkamus regioninių žvejybos valdymo organizacijų priimtus valdymo planus, siekiant užtikrinti aplinkosauginį žvejybos veiklos tvarumą ir tarptautiniu mastu skatinti vandenynų valdymą. Žvejybos veikla turėtų būti nukreipta tik į turimus išteklius, atsižvelgiant į vietinio laivyno žvejybos pajėgumą ir ypatingą dėmesį atkreipiant į tai, kad susiję ištekliai yra toli migruojančių rūšių žuvys;

               ·gauti atitinkamą perviršinių žvejybos išteklių dalį, visiškai atitinkančią ES laivyno interesus, kai tokie ištekliai domina ir kitus užsienio laivynus, ir užtikrinti, kad visiems užsienio laivynams būtų taikomos tos pačios techninės sąlygos;

               ·užtikrinti, kad galimybės žvejoti išteklius būtų grindžiamos buvusia ir numatoma būsima ES laivyno veikla tame regione, atsižvelgiant į turimus naujausius ir geriausius mokslinius vertinimus;

               ·užmegzti dialogą siekiant stiprinti sektoriaus politiką, kad būtų skatinamas atsakingos žuvininkystės politikos įgyvendinimas atsižvelgiant į šalies vystymosi tikslus, visų pirma, susijusius su žuvininkystės valdymu, kova su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, žvejybos veiklos kontrole, stebėsena ir priežiūra, mokslinių konsultacijų teikimu, ekonominės veiklos ir darbo vietų, kurios, inter alia, padėtų šalinti priežastis, dėl kurių iš Senegalo vyksta neteisėta migracija, skatinimu;

               ·užtikrinti, kad protokolu būtų prisidedama prie užimtumo augimo ir deramo darbo, susijusio su jūrine veikla, skatinimo, atsižvelgiant į atitinkamas Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas;

               ·įtraukti nuostatas dėl žmogaus teisių ir demokratijos principų pažeidimų pasekmių.

               –Protokole visų pirma turėtų būti nustatyta:

               ·Europos Sąjungos laivams suteiktinos žvejybos galimybės pagal kategorijas,

               ·finansinis įnašas bei jo mokėjimo sąlygos ir

               ·sektorinės paramos įgyvendinimo mechanizmai.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 07 03
            COM(2019) 314 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo papildomi pagal Dohos vystymosi darbotvarkę suteikti derybiniai nurodymai vesti derybas dėl daugiašalės geresnių sąlygų investicijoms sudarymo sistemos

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  2017 m. gruodžio 13 d. per vienuoliktąją Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų konferenciją 70 PPO narių priėmė bendrą pareiškimą dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo siekiant vystymosi
                     1
                  , kuriame paraginta vesti konstruktyvias diskusijas siekiant parengti daugiašalę geresnių sąlygų investicijoms sudarymo sistemą. Šiomis diskusijomis siekiama nustatyti ir išplėtoti geresnių sąlygų tiesioginėms užsienio investicijoms (TUI) sudarymo sistemos elementus. Europos Sąjunga (ES) ir jos valstybės narės tvirtai pritarė iniciatyvai ir prie jos prisijungė.

                  ES aktyviai dalyvavo 2018 m. PPO vykusiose struktūrinėse diskusijose. Diskusijos buvo skaidrios ir jose galėjo dalyvauti visos PPO narės; diskusijų rezultatas – narių iškeltų klausimų kontrolinis sąrašas, kuriame išdėstyti galimi geresnių sąlygų TUI sudarymo sistemos elementai, kuriuos nustatė PPO narės. Kontrolinis sąrašas patvirtintas 2018 m. gruodžio 6 d. vykusiame rezultatų aptarimo posėdyje.

                  2019 m. prasidėjo naujas diskusijų etapas. PPO narės susitarė dėl pirmojo pusmečio posėdžių tvarkaraščio; posėdžiai bus skirti kontroliniame sąraše išdėstytų elementų plėtojimui. Tiriamasis darbas dėl šių elementų rengimo taip pat  skaidrus ir jame gali dalyvauti visos PPO narės. Diskusijose bus aptarti visi kontrolinio sąrašo elementai, remiantis galiojančių dvišalių ar daugiašalių susitarimų nuostatų, susijusių su geresnių sąlygų investicijoms sudarymu, pavyzdžiais. Šie pavyzdžiai pateikti tekstinių pavyzdžių rinkinyje. Rezultatų aptarimo posėdis įvyks 2019 m. liepos mėn. Tikėtina, kad 2019 m. rudenį narės pradės teikti pasiūlymus dėl konkrečių daugiašalės geresnių sąlygų investicijoms sudarymo sistemos tekstų. Tai reiškia, kad pirmasis derybų etapas greičiausiai prasidės nuo 2019 m. rugsėjo–spalio mėn.

                  Derybos turėtų vykti PPO sistemoje ir būti skaidrios ir atviros visoms prisijungti pageidaujančioms PPO narėms. Derybų PPO pradžioje ar vėliau dalyvaujančios narės galės pateikti bet kokį geresnių sąlygų TUI sudarymo aspektų srities derybinį pasiūlymą.

                  Taryba yra suteikusi Komisijai įgaliojimus pagal Dohos vystymosi darbotvarkę (DVD) vesti derybas PPO, inter alia, dėl prekybos ir investicijų
                     2
                  . Atsižvelgiant į tai, kad TUI yra svarbus tarptautinės prekybos katalizatorius, o sudarant geresnes sąlygas investicijoms skatinama investuoti kitose šalyse ir padėti užtikrinti stabilią ir nuspėjamą aplinką TUI visame pasaulyje
                     3
                  , naujoms PPO deryboms dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo taikomi esami įgaliojimai, nes šios derybos priklauso prekybos ir investicijų sričiai
                     4
                  . Todėl naujas Tarybos sprendimas, kuriuo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 3 dalį būtų suteikti įgaliojimai pradėti derybas, nėra būtinas.

                  Vis dėlto, nors prekyba ir investicijos nėra naujas klausimas PPO darbotvarkėje
                     5
                  , derybos dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo galėtų būti naujos tam tikrais aspektais ir gali būti susijusios su tam tikromis temomis, kuriose ES turi konkrečių prioritetų. Todėl Komisija, norėdama tiksliau apibrėžti derybas, rekomenduoja Tarybai priimti konkrečiai PPO deryboms dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo skirtus papildomus derybinius nurodymus.

                  Siūlomais derybiniais nurodymais siekiama užtikrinti, kad ES galėtų vesti derybas dėl bet kokių geresnių sąlygų investicijoms sudarymo aspektų, kuriuos vykstant deryboms pasiūlys PPO narės, visiškai laikydamasi acquis ir ES politinių pasirinkimų derybose dėl prekybos ir investicijų.

                  ES derybų tikslai – sudaryti geresnes sąlygas TUI, kurias daro investuotojai ir įmonės, įskaitant labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones, ir sukurti naujų integracinio augimo ir darnaus vystymosi galimybių. Daugiašalė geresnių sąlygų investicijoms sudarymo sistema galėtų sudaryti geresnes sąlygas pasaulio investicijoms tokiu pačiu būdu, kaip PPO padeda sudaryti geresnes sąlygas pasaulio prekybai įgyvendindama susitarimą dėl prekybos lengvinimo. Norint pasiekti aukštus standartus atitinkančių rezultatų dalyvaujant kuo daugiau PPO narių, taisyklėmis ir įsipareigojimais narėms turėtų būti suteikta tinkamo lankstumo.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Aprašytieji tikslai atitinka Europos Sąjungos sutartį (toliau – ES sutartis), kurioje įtvirtinta, kad ES turėtų skatinti „visų šalių integraciją į pasaulio ekonomiką, įskaitant laipsnišką tarptautinės prekybos apribojimų panaikinimą“
                     6
                  .

                  2018 m. birželio 28–29 d. posėdyje Europos Vadovų Taryba suteikė Komisijai įgaliojimus siekti modernizuoti PPO, kad 1) PPO būtų aktualesnė ir galėtų geriau prisitaikyti prie besikeičiančio pasaulio ir 2) PPO veiktų veiksmingiau. Šio proceso centre – PPO taisyklių nustatymo modernizavimas, o būtent tai yra vienas pagrindinių numatomų derybų dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo tikslų.

                  2018 m. rugsėjo 18 d. Komisija pateikė PPO modernizavimo koncepcijos dokumentą
                     7
                  . Siekdama sustiprinti PPO taisyklių nustatymo funkciją, Komisija, inter alia, pabrėžė, kad „po bendrų pareiškimų, dėl kurių susitarta Buenos Airėse, jau vyksta darbas [...] geresnių sąlygų investicijoms sudarymo srityse, tačiau reikės dėti daugiau pastangų, kad būtų užpildytos spragos ir atnaujintas PPO taisyklių sąvadas“.

                  ES į savo laisvosios prekybos derybas sistemingai įtraukia plataus užmojo taisykles dėl skaidrumo ir vidaus reglamentavimo paslaugų ir ne paslaugų sektoriuose. Deryboms dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo siūlomi derybiniai nurodymai bus grindžiami tokiu pačiu požiūriu, kokio ES laikosi savo LPS.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Taisyklės, kurias ES gali pasiūlyti PPO, bus grindžiamos atitinkamais ES vidaus rinkos teisės aktais ir juos visapusiškai atitiks, taip pat atspindės per dvišales derybas ES pateiktus pasiūlymus.

                  Siūlomais derybiniais nurodymais patvirtinama, kad bet kokia taisyklė ar įsipareigojimas, su kuriais ES sutiktų, turėtų atitikti ES teisinę sistemą (priedo 5 punktas).

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  SESV 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis.

                  Pagal 207 straipsnį, kai reikia derėtis dėl susitarimų, susijusių su bendra prekybos politika, Komisija teikia rekomendacijas Tarybai. Šias derybas Komisija veda konsultuodamasi su specialiu komitetu, Tarybos paskirtu padėti Komisijai atlikti šią užduotį, ir laikydamasi tokių nurodymų, kuriuos Taryba gali jai teikti.

                  SESV 218 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Komisija teikia rekomendacijas Tarybai. Taryba turi įgaliojimus priimti sprendimus, kuriais įgalioja pradėti derybas, ir pagal SESV 218 straipsnio 4 dalį ji gali suteikti nurodymus derybininkui ir paskirti specialų komitetą, su kuriuo privaloma konsultuotis vedant derybas.

                  Kalbant apie PPO derybas dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo, Taryba jau įgaliojo Komisiją pradėti derybas dėl prekybos ir investicijų PPO ir suteikė jai atitinkamus nurodymus. Vis dėlto norint tiksliau apibrėžti šias derybas reikia priimti papildomus derybinius nurodymus. Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai priimti sprendimą, pagrįstą SESV 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Pagal SESV 3 straipsnį bendra prekybos politika priklauso išimtinei ES kompetencijai. Atitinkamai subsidiarumo principas netaikomas (ES sutarties 5 straipsnio 3 dalis).

               •Proporcingumo principas

                  Komisijos rekomendacija atitinka proporcingumo principą (ES sutarties 5 straipsnio 4 dalis).

               •Priemonės pasirinkimas

                  Europos Sąjungos Tarybos sprendimas dėl derybinių nurodymų dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo PPO, kuriuo papildomi Komisijai pagal Dohos vystymosi darbotvarkę suteikti nurodymai.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Viešų konsultacijų nerengta, nes kol kas nežinomi esminiai PPO derybų elementai.

                  Komisija reguliariai konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis, inter alia, Prekybos susitarimų ekspertų grupėje
                     8
                   ir vykdydama dialogą su pilietine visuomene
                     9
                  .

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Poveikio vertinimas neatliktas dėl šios priežasties: PPO derybos dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo grindžiamos galiojančiu Tarybos įgaliojimu Komisijai vesti derybas PPO (žr. 1 skirsnį). Derybų esmė nėra nauja politikos sritis, jos yra platesnio masto PPO derybų, kurios dabar susiaurintos iki konkretesnės srities, į kurią neįtraukiamas investicijų liberalizavimas ar investicijų apsauga, tęsinys.

                  Remiantis galimais daugiašalės geresnių sąlygų investicijoms sudarymo sistemos elementais, nustatytais kontroliniame sąraše, nėra jokių požymių, kad tokio susitarimo ratifikavimas padarytų reikšmingą poveikį ES. Jo rezultatas greičiau būtų praktikos, kuri jau nusistovėjusi ES, kodifikavimas. Galimų naujų taisyklių ir įsipareigojimų, kurie kiltų dėl derybų PPO, poveikis greičiausiai būtų reikšmingesnis tam tikroms trečiosioms šalims, visų pirma besivystančioms ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims. Tačiau jų negalima nustatyti ex ante. Pirma todėl, kad dalyvaujančios PPO narės dar nepateikė savo derybinių pasiūlymų. Antra, nes nežinoma, kurios narės prisiims įsipareigojimus dėl naujų PPO taisyklių ir pareigų, ir jei taip – kada.

                  Kai galimas poveikis bus aiškesnis, t. y. kai daugiašalės sistemos turinys ir PPO narių įsipareigojimai bus geriau žinomi, Komisija iš naujo įvertins, ar reikia išsamesnės analizės. Tai turėtų būti padaryta ne vėliau kaip pasibaigus PPO deryboms.

                  ES aktyviai dalyvaus ir teiks pasiūlymus nuo pat ankstyvųjų derybų etapų, kad galėtų daryti įtaką rezultatams.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Iniciatyva visapusiškai paisoma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Ši iniciatyva poveikio biudžetui neturi.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Netaikoma.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Netaikoma.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo papildomi pagal Dohos vystymosi darbotvarkę suteikti derybiniai nurodymai vesti derybas dėl daugiašalės geresnių sąlygų investicijoms sudarymo sistemos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)pagal Dohos vystymosi darbotvarkę Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) ir suteikė jai atitinkamus nurodymus, inter alia, dėl prekybos ir investicijų;

               (2)2017 m. gruodžio 13 d. per vienuoliktąją Pasaulio prekybos organizacijos ministrų konferenciją 70 PPO narių priėmė bendrą pareiškimą dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo siekiant vystymosi
                  10
               , kuriame paraginta vesti struktūrines diskusijas siekiant parengti daugiašalę geresnių sąlygų investicijoms sudarymo sistemą;

               (3)pagal naujausią tvarkaraštį
                  11
                dabartinis diskusijų etapas, kurio tikslas – parengti galimus daugiašalės geresnių sąlygų investicijoms sudarymo sistemos elementus, baigsis 2019 m. liepos mėn. ir po jo, 2019 m. rudenį veikiausiai prasidės pirmasis derybų etapas;

               (4)norint labiau sukonkretinti Sąjungos poziciją numatomose PPO derybose dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo, reikia priimti papildomus derybinius nurodymus;

               (5)pagal 207 straipsnio 3 dalį Prekybos politikos komitetas ir toliau turėtų būti paskirtasis komitetas konsultacijoms dėl derybų,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pagal Dohos vystymosi darbotvarkę Komisijai suteikti derybiniai nurodymai yra papildomi priede pateiktais derybiniais nurodymais vesti daugiašales derybas dėl daugiašalės geresnių sąlygų investicijoms sudarymo sistemos.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2017 m. gruodžio 13 d. WT/MIN(17)/59.

                     (2)

                        Įgaliojimus pagal DVD sudaro 1999 m. spalio 25 d.–2008 m. liepos 18 d. Tarybos išvadų rinkinys.

                     (3)

                        Naujausiame 2019 m. balandžio 17 d. struktūrinių diskusijų dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo siekiant vystymosi, grindžiamų narių pareikštų klausimų kontroliniu sąrašu, posėdžių tvarkaraštyje (INF/IFD/W/3) nustatyta, kad geresnių sąlygų investicijoms sudarymas yra susijęs su stabilios, skaidrios ir nuspėjamos verslo aplinkos TUI užtikrinimu visame pasaulyje. Naujausia narių pareikštų klausimų kontrolinio sąrašo versija (2018 m. lapkričio 9 d.) 2018 m. lapkričio 27 d. buvo pateikta visoms narėms kaip neoficialaus pranešimo dėl vertinimo ir tolesnių veiksmų priedas.

                     (4)

                        Visų pirma nurodomos 1999 m. spalio 26 d., 1999 m. gruodžio 8 d., 2001 m. spalio 29 d., 2001 m. lapkričio 21 d., 2003 m. liepos 21 d. (šiame dokumente konkrečiai nurodoma, kad Singapūro ir Dohos ministrų deklaracijos ir susiję tekstai, priimti kaip Dohos ir Tarybos ankstesnės išvados, yra pagrindas Sąjungai imtis veiksmų DVD derybose), 2003 m. gruodžio 5 d., 2004 m. spalio 6 d., 2005 m. liepos 19 d., 2005 m. spalio 18 d. (šiame dokumente konkrečiai primenama, kad 1999 m. spalio mėn. – 2005 m. liepos mėn. Tarybos išvados tebegalioja ir kartu sudaro Komisijos įgaliojimus DVD derybose), 2005 m. lapkričio 21 d., 2006 m. birželio 12 d., 2008 m. kovo 10 d. ir 2008 m. liepos 18 d. Tarybos išvados.

                     (5)

                        PPO darbo grupė prekybos ir investicijų ryšių klausimais įsteigta 1997 m.

                     (6)

                        ES sutarties 21 straipsnio 2 dalies e punktas.

                     (7)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (10)

                        WT/MIN(17)/59.

                     (11)

                        INF/IFD/W/3.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 07 03
            COM(2019) 314 final
            PRIEDAS
            prie
            rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo papildomi pagal Dohos vystymosi darbotvarkę suteikti derybiniai nurodymai vesti derybas dėl daugiašalės geresnių sąlygų investicijoms sudarymo sistemos

               PRIEDAS

               1.TAISYKLIŲ IR ĮSIPAREIGOJIMŲ POBŪDIS IR APRĖPTIS

               1.Remiantis galiojančiu Tarybos suteiktu įgaliojimu vesti derybas Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) pagal Dohos vystymosi darbotvarkę, daugiašalėmis derybomis dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo turėtų būti siekiama nustatyti daugiašalę taisyklių sistemą, kuria būtų sudarytos geresnės sąlygos tiesioginėms užsienio investicijoms (TUI) visame pasaulyje. Tikslas – sukurti skaidresnę, veiksmingesnę ir labiau nuspėjamą aplinką, kurioje sudaromos geresnės sąlygos tarpvalstybinėms investicijoms. Šioje sistemoje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama TUI, išskyrus trumpalaikį kapitalo judėjimą, ir ja turėtų būti siekiama užtikrinti tinkamas sąlygas, kad tarptautinės investicijos būtų palankios darniam vystymuisi, kartu išsaugant priimančiųjų šalių gebėjimą reglamentuoti investuotojų veiklą savo atitinkamose teritorijose.

               2.Pagal 2017 m. gruodžio 13 d. vienuoliktojoje PPO ministrų konferencijoje 70 PPO narių priimtą bendrą ministrų pareiškimą dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo siekiant vystymosi šiose derybose nebus sprendžiami patekimo į rinką, investicijų apsaugos ir investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo klausimai.

               3.Derybos turėtų būti vedamos ir užbaigtos tinkamai atsižvelgiant į narių teises ir prievoles PPO, laikantis skaidrumo bei įtraukumo principų ir remiantis galiojančiais PPO susitarimais.

               4.Derybomis turėtų būti siekiama parengti aukštus standartus atitinkančias taisykles ir įsipareigojimus, dalyvaujant kuo daugiau PPO narių. Vedant derybas turėtų būti atsižvelgiama į unikalias PPO narėms atsiveriančias galimybes ir joms kylančias problemas, susijusias su geresnių sąlygų investicijoms sudarymu. Todėl taisyklėmis ir įsipareigojimais turėtų būti užtikrinamas deramas lankstumas.

               5.Taisyklėse ir įsipareigojimuose, kuriems pritartų Europos Sąjunga (ES), turėtų būti atsižvelgiama į galiojančiuose PPO susitarimuose nustatytą nediskriminavimo prievolę tiek, kiek šie susitarimai yra aktualūs ir taikytini sudarant geresnes sąlygas investicijoms.

               2.SIŪLOMAS TAISYKLIŲ IR ĮSIPAREIGOJIMŲ TURINYS

               6.Derybose turėtų būti parengta nauja PPO taisyklių sistema, kurios tikslas – sudaryti geresnes sąlygas TUI. Šia sistema turėtų būti sukurta skaidri, veiksminga ir nuspėjama aplinka tarptautinėms investicijoms, kuri būtų naudinga visų dydžių ES įmonėms, įskaitant labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones, ir ja taip pat turėtų būti stiprinami besivystančių ir mažiausia išsivysčiusių šalių gebėjimai pritraukti TUI, kad jos aktyviau dalyvautų pasaulinėse vertės grandinėse.

               7.Derybos turi vykti atvirai ir įtraukiai. Todėl jos gali apimti bet kokį dalyvaujančių narių pasiūlytą geresnių sąlygų investicijoms sudarymo aspektą. Pripažįstant kompleksinį geresnių sąlygų investicijoms sudarymo pobūdį derybos gali apimti tokius klausimus kaip:

               –elementai, kuriais siekiama didinti investicinių priemonių, įskaitant taisykles ir sąlygas, taikytinas TUI pradiniam ir tolesniems etapams (priemonių ir informacijos skelbimas ir prieinamumas, pranešimas PPO, informacijos centrai), skaidrumą ir nuspėjamumą;

               –elementai, kuriais siekiama supaprastinti ir paspartinti administracines procedūras ir reikalavimus (administracinės procedūros ir dokumentų reikalavimai, administracinėms procedūroms taikomi terminai, neišsamių paraiškų tvarkymas, mokesčiai ir rinkliavos, administracinių procedūrų peržiūra, e. valdžios naudojimas, vieno langelio mechanizmų rūšys, ryšių punktų / informacinių centrų / ombudsmeno mechanizmų rūšys, įskaitant ryšius su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir ginčų prevenciją);

               –elementai, kuriais siekiama stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą, dalijimąsi informacija, keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais (tarptautinis narių bendradarbiavimas, tarptautinis bendradarbiavimas daugiašaliu lygiu PPO komitete geresnių sąlygų investicijoms sudarymo klausimais);

               –vystymosi aspektas (problemos, su kuriomis susiduria mažiausiai išsivysčiusios šalys, keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais, specialiojo režimo ir diferencijuotojo režimo nuostatos, techninė pagalba ir pajėgumų stiprinimas) ir įmonių socialinės atsakomybės bei darnaus vystymosi skatinimas.

               8.Laikydamasi šių nurodymų Europos Sąjunga taip pat gali dalyvauti derybose dėl dalyvaujančių narių pasiūlytų kitų su geresnių sąlygų TUI sudarymu susijusių aspektų.

               9.Bet kokia taisyklė ar įsipareigojimas, su kuriais Europos Sąjunga sutiktų, turėtų atitikti ES teisinę sistemą.