               2021 9 8

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 362/129

      P9_TA(2020)0168
      Vakarų Balkanai po 2020 m. aukščiausiojo lygio susitikimo
      2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Vakarų Balkanų po 2020 m. aukščiausiojo lygio susitikimo (2019/2210(INI))
      (2021/C 362/14)

         Europos Parlamentas,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, 2019 m. birželio 18 d. Tarybos išvadas ir 2019 m. spalio 17–18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriomis atidedami sprendimai dėl stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžios,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. Zagrebo deklaraciją,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 17 d. Galutinį susitarimą dėl nesutarimų sprendimo, aprašyto Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijose 817 (1993) ir 845 (1993), 1995 m. laikinojo susitarimo galiojimo pabaigos ir strateginės Graikijos ir Šiaurės Makedonijos partnerystės sukūrimo, taip pat vadinamą Prespos susitarimu,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžios, kuriomis buvo patvirtintos 2020 m. kovo 25 d. Tarybos išvados dėl plėtros ir stabilizacijos bei asociacijos proceso,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Stojimo proceso stiprinimas. Įtikima ES perspektyva Vakarų Balkanų šalimis“ (COM(2020)0057),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 29 d. Komisijos komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2019)0260),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2016 m. Visuotinę ES strategiją, kurioje nurodoma, kad patikima plėtros politika – tai strateginė investicija į Europos saugumą ir klestėjimą, ir ja jau labai prisidėta prie taikos regionuose, kuriuos anksčiau draskė karai,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 16 d. Komisijos komunikatą „2013–2014 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ (COM(2013)0700),

                  —

                  atsižvelgdamas į atnaujintą konsensusą dėl plėtros, kurį 2006 m. gruodžio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba ir kuris vėliau buvo patvirtintas 2019 m. birželio mėn. priimtose Europos Vadovų Tarybos išvadose,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 24 d. Zagrebo aukščiausiojo lygio susitikimo galutinę deklaraciją,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 21 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtą Salonikų deklaraciją dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtą Sofijos deklaraciją ir prie jos pridėtą Sofijos prioritetų darbotvarkę,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą, ypač į 2015 m. rugpjūčio 27 d. Vakarų Balkanų valstybių užsienio reikalų ministrų deklaraciją dėl regioninio bendradarbiavimo ir dvišalių ginčų ir į Regioninio jaunimo bendradarbiavimo biuro (RYCO) įsteigimą, taip pat vėlesnius aukščiausiojo lygio susitikimus Vienoje (2015 m.), Paryžiuje (2016 m.), Trieste (2017 m.), Londone (2018 m.) ir Poznanėje (2019 m.),

                  —

                  atsižvelgdamas į 1997 m. balandžio 29–30 d. vykusio Bendrųjų reikalų tarybos posėdžio išvadas dėl sąlygų taikymo siekiant parengti nuoseklią ES santykių su šalimis šiame regione strategiją,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 11 d. 13-os ES valstybių narių užsienio reikalų ministrų bendrą pareiškimą dėl ES įsipareigojimo vykdyti Vakarų Balkanų šalių europinę integraciją,

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Vakarų Balkanų parlamentų pirmininkų aukščiausiojo lygio susitikimo, kurį 2020 m. sausio 28 d. sušaukė Europos Parlamento Pirmininkas ir Vakarų Balkanų parlamentų pirmininkai, bendrą deklaraciją,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 16 d. įvykusį neoficialų Vakarų Balkanų šalių vadovų, Europos Vadovų Tarybos pirmininko, Europos Komisijos pirmininkės, Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos Respublikos ministro pirmininko susitikimą,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliuciją „Stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžia: būtina išsaugoti ES reputaciją ir geostrateginius interesus“ (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 13 d. priimtą Europos regionų komiteto nuomonę dėl 2019 m. plėtros dokumentų rinkinio (2),

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Srebrenicos žudynių metinių minėjimo (3),

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 27 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP III) (4),

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžios (5),

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento pozicijos dėl konferencijos dėl Europos ateities (6),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 5 d. Tarybos išvadas dėl bendradarbiavimo su Vakarų Balkanų partneriais migracijos ir saugumo srityje stiprinimo,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Parama Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos“ (COM(2020)0315),

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto laišką,

                  —

                  atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0091/2020),

                  A.

                  kadangi plėtra yra viena iš sėkmingiausių ES strateginės politikos priemonių ir veiksmingiausia užsienio politikos priemonė, kuria padedama plėsti pagrindinių Sąjungos vertybių – pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, taikos ir gerovės puoselėjimo, lygybės, teisinės valstybės principo ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, taikymą visoje Europoje;

                  B.

                  kadangi plėtros procesas yra neatsiejama Europos integracijos dalis ir tebėra strategiškai svarbus Europos Sąjungai;

                  C.

                  kadangi pati Sąjunga politiniu, saugumo ir ekonominiu požiūriu suinteresuota užtikrinti nuopelnais pagrįstą visapusiškos Vakarų Balkanų šalių narystės ES perspektyvą;

                  D.

                  kadangi narystės ES perspektyva pripažįstamas svarbiausias geopolitinis Europos žemyno suvienijimo klausimas ir ji yra pagrindinė reformų Vakarų Balkanų šalyse paskata;

                  E.

                  kadangi Vakarų Balkanų šalys geografiniu, istoriniu ir kultūriniu požiūriu priklauso Europai ir jų integracijos į Europos Sąjungą procesas yra nepaprastai svarbus siekiant užtikrinti viso laisvo ir taikaus žemyno stabilumą ir saugumą;

                  F.

                  kadangi ES plėtra yra dvišalis procesas, kurio metu abi šalys turi laikytis savo įsipareigojimų, pagrįstas prielaida, kad ir Europos Sąjunga, ir šalys kandidatės vykdys savo prievoles;

                  G.

                  kadangi Komisijos siūloma patobulinta metodika siekiama plėtros procesui suteikti naujo dinamiškumo, taip pat iš naujo paskatinti narystės siekiančių šalių pokyčius;

                  H.

                  kadangi ES – pirmaujanti investuotoja, prekybos partnerė ir paramos teikėja regione;

                  I.

                  kadangi Europos Parlamentas savo rezoliucijose palankiai įvertino Šiaurės Makedonijos ir Albanijos padarytą pažangą; kadangi Parlamentas, atsižvelgdamas į šią pažangą, pritarė tam, kad Šiaurės Makedonijai ir Albanijai būtų teikiamas atlygis už rezultatus pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę;

                  J.

                  kadangi 2020 m. Zagrebo aukščiausiojo lygio susitikime pripažinta demokratijos ir teisinės valstybės viršenybė ir ES paraginta toliau stiprinti bendradarbiavimą su šiuo regionu;

                  K.

                  kadangi Europos Parlamentas apgailestavo, kad 2019 m. Europos Vadovų Taryba nepritarė tam, kad būtų pradėtos stojimo derybos su Šiaurės Makedonija ir Albanija; kadangi dėl šio nepritarimo derybų pradžiai po 2018 ir 2019 m. pateiktų Komisijos rekomendacijų, kurioms pritarė Parlamentas, sumažėjo Europos Sąjungos patikimumas, buvo prisidėta prie populizmo, nacionalizmo ir euroskeptiškumo aktyvėjimo, pakenkta šalių kandidačių įdėtoms pastangoms, iškilo grėsmė, kad susidarys politinis vakuumas, ir padrąsinti trečiųjų šalių subjektai, kurie siekia įtvirtinti politinę įtaką regione ir taip kenkia ES integracijos procesui;

                  L.

                  kadangi plėtros procesu skatinami ir stiprinami pajėgumai spręsti dvišalius ginčus ir siekiama sutaikyti regiono visuomenes;

                  M.

                  kadangi visos Vakarų Balkanų šalys, siekdamos stiprinti parlamentinę priežiūrą, turėtų dėti daugiau pastangų, kad įveiktų politinį susiskaldymą ir nutrauktų užsitęsusius parlamentinius boikotus;

                  N.

                  kadangi Europos Parlamentas tebėra patikimas stojimo į ES procese dalyvaujančių šalių partneris ir plėtros proceso – teigiamo Europos Sąjungos mechanizmo, kuriuo skatinamos reformos siekiant stiprinti tas šalis instituciniu bei socialiniu ir ekonominiu požiūriais jų piliečių labui, – propaguotojas;

                  O.

                  kadangi Salonikų darbotvarkėje ir Sofijos deklaracijoje pabrėžta, kad ypatingas dėmesys bus skirtas papildomų galimybių jaunimui kūrimui, kartu užtikrinant, kad taip būtų prisidedama prie socialinės ir ekonominės Vakarų Balkanų šalių plėtros;

                  P.

                  kadangi Europos Parlamentas yra įsipareigojęs stiprinti politinę ir institucinę paramą demokratinėms ir ekonominėms reformoms regione ir padėti Vakarų Balkanų šalims stojimo į ES procese;

                  Q.

                  kadangi 2019–2024 m. Komisijos politinėse gairėse patvirtinta Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyva;

                  R.

                  kadangi prieš savo klausymus Europos Parlamente Komisijos pirmininkės pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis J. Borrell ir Komisijos narys O. Várhelyi įsipareigojo teikti pirmenybę plėtros procesui ir paspartinti struktūrines ir institucines reformas bei integracijos procesus Vakarų Balkanų šalyse;

                  S.

                  kadangi plataus užmojo plėtros politikai reikalingas tinkamas biudžetas; kadangi Taryba turėtų suteikti pakankamai biudžeto priemonių plėtros politikai remti;

                  T.

                  kadangi ES taip pat turi stiprinti teisinės valstybės mechanizmus Sąjungos viduje ir nustatyti Konferencijos dėl Europos ateities plataus užmojo darbotvarkę;

                  U.

                  kadangi Europos klestėjimas ir saugumas glaudžiai susiję su integracijos procesu ir pažanga taikos, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principui srityse Vakarų Balkanų regione ir su jo šalių ateitimi stiprioje ir reformuotoje ES;

                  V.

                  kadangi 2020 m. vasario 5 d. komunikate Komisija įsipareigojo pateikti komunikatą, kuriame būtų apibrėžti pagrindinių reformų, įskaitant teisinės valstybės reformą, įgyvendinimo veiksmai;

                  W.

                  kadangi ES sutelkė 3,3 mlrd. EUR kovai su koronaviruso sukelta pandemija Vakarų Balkanuose, įskaitant 38 mln. EUR skubios paramos sveikatos sektoriui, 389 mln. EUR – socialiniam ir ekonominiam atsigavimui, 750 mln. EUR – makrofinansinei paramai, 455 mln. EUR – ekonomikos atgaivinimui ir 1,7 mlrd. EUR Europos investicijų banko lengvatinių paskolų;

                  X.

                  kadangi Vakarų Balkanų šalys pasinaudojo ES civilinės saugos mechanizmu, bendru medicininės įrangos pirkimu, ES eksporto leidimų sistemos išimtimis asmeninėms apsaugos priemonėms ir „žaliaisiais koridoriais“ būtiniausioms prekėms;

                  1.

                  teikia Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai šias rekomendacijas:

                              a)

                              remti Vakarų Balkanų šalių europinę perspektyvą ir stiprinti stojimo procesą užtikrinant, kad juo būtų sutvirtintos pagrindinės vertybės ir teisinės valstybės principas ir jis lemtų tvarius demokratinius, ekonominius bei ekologinius pokyčius ir socialinę konvergenciją, taip pat kad juo būtų užtikrinti geri kaimyniniai santykiai ir regioninis bendradarbiavimas, nes tai yra pagrindiniai plėtros ir stabilizacijos ir asociacijos proceso elementai, ir garantuojant, kad Sąjungos plėtra būtų vykdoma tuo pačiu metu diskutuojant dėl Europos ateities ir ES vidaus reformos;

                              b)

                              dėti daugiau pastangų stiprinant valstybių narių politinę valią tęsti plėtrą aprėpiant Vakarų Balkanų šalis, užuot leidus ES vidaus procesams užkirsti tam kelią, taip pat gerinti ES vykdomą bendros politikos regione politinį ir strateginį orientavimą;

                              c)

                              toliau vykdyti plėtrą, nes ji yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti ES patikimumą, sėkmę ir įtaką regione ir už jo ribų;

                              d)

                              paspartinti įsipareigojusių šalių stojimo procesą tiek politiniu, tiek administraciniu požiūriu, kad būtų įgyvendintos su ES susijusios reformos;

                              e)

                              užtikrinti, kad taikant patobulintą metodiką būtų remiamas galutinis tikslas – visavertė narystė ES ir kad ES nustatytų nuspėjamesnes taisykles ir kriterijus, pagrįstus sąlygiškumu ir atšaukiamumu, ir juos nuosekliai taikytų, kad stojimo procesas būtų dinamiškesnis ir, taikant peržiūrėtą metodiką, būtų atkurtas jo patikimumas;

                              f)

                              užtikrinti, kad didesnis dėmesys politiniam proceso pobūdžiui, kaip nurodyta Komisijos pasiūlyme dėl peržiūrėtos plėtros metodikos, nepakeistų kriterijų įgyvendinimo vertinimo ekspertų lygmeniu ir nesudarytų kliūčių ES įsipareigojimui vykdyti nuopelnais pagrįstą plėtros procesą;

                              g)

                              užtikrinti, kad grupuojant politikos sritis būtų padidintas reformų išsamumas, kokybė ir tvarumas ir gauta konkrečių rezultatų narystės siekiančiose šalyse, tuo pačiu metu sudarant sąlygas vienu metu vesti derybas dėl skirtingų skyrių;

                              h)

                              suteikti aiškius, skaidrius ir nuoseklius stojimo kriterijus, taip pat nuolatinę politinę ir techninę paramą viso proceso metu, be kita ko, parlamentams, kad jie galėtų vykdyti nepriklausomų priežiūros institucijų funkciją, ir pagerinti pažangos vertinimą vietoje, užtikrinant, kad kiekviena narystės siekianti šalis būtų vertinama pagal sąlygas ir nuopelnų principą;

                              i)

                              užtikrinti plėtros proceso tęstinumą, atskaitomybę, nuoseklumą ir nuspėjamumą įtvirtinant Komisijos naująją metodiką kaip pakoreguotą ilgalaikę politiką ir vengiant proceso ir jo parametrų ad hoc peržiūrų dėl bet kurioje valstybėje narėje vykstančių politinių svarstymų; užtikrinti, kad stojimo kriterijai ir parama būtų grindžiami įgyta patirtimi, kad būtų išvengta anksčiau nustatytų trūkumų ir pagerintas stojimo procesas;

                              j)

                              sudaryti palankesnes sąlygas taikyti patobulintą metodiką narystės siekiančioms šalims, kurios jau dalyvauja derybose, jei toks būtų jų pasirinkimas, kad būtų galima užtikrinti prasmingą ir ilgalaikį suderinimą su ES standartais ir normomis;

                              k)

                              numatyti daugiau politinių ir ekonominių paskatų, skirtų Vakarų Balkanų šalims, ir pagerinti plėtros proceso ir politinių iniciatyvų Europos Sąjungoje suderinamumą kasmet rengiant regioninius susitikimus su Vakarų Balkanų šalių vadovais vykstant Europos Vadovų Tarybos susitikimui, užtikrinant, kad Vakarų Balkanų šalių atstovai reguliariai dalyvautų Europos Vadovų Tarybos, Politinio ir saugumo komiteto susitikimuose bei Komisijos darbo grupėse;

                              l)

                              skatinti laipsnišką narystės siekiančių šalių integraciją į ES procesus, sektorių politiką ir programas dar prieš jų įstojimą, be kita ko, pasitelkiant tikslinę ES fondų finansinę paramą, kad piliečiai, ypač vaikai ir jaunimas, gautų apčiuopiamos naudos ir būtų išplėsta ES pasirengimo narystei parama ir dalyvavimas šiose šalyse prieš jų visapusišką narystę;

                              m)

                              remti sustiprintą parlamentų vaidmenį stojimo procese pasitelkiant sukurtus forumus ir nuolat skatinti naujas iniciatyvas, pavyzdžiui, parlamentų pirmininkų aukščiausiojo lygio susitikimą, kurį 2020 m. sausio 28 d. pirmą kartą sušaukė Europos Parlamento pirmininkas ir Vakarų Balkanų parlamentų vadovai;

                              n)

                              sudaryti palankesnes sąlygas derybose dalyvaujančių šalių parlamentų nariams glaudžiau bendrauti su Europos Parlamentu ir skatinti tokį bendravimą;

                              o)

                              Vakarų Balkanų šalių atstovus įtraukti į Konferencijos dėl Europos ateities veiklą, ypatingą dėmesį skiriant jaunimo dalyvavimui;

                              p)

                              sustiprinti sąlygų mechanizmą ir primygtinai raginti užtikrinti stojimo proceso atšaukiamumą taikant objektyvius kriterijus, kai sprendžiama, ar derybos turėtų būti atidėtos arba sustabdytos; užtikrinti, kad Komisija pradėtų šias procedūras atlikusi išsamų vertinimą ir reaguodama į valstybių narių arba Europos Parlamento pasiūlymą, kartu pažymint, kad disbalanso nuostatos ir atšaukiamumo principas jau taikomas dabartinėms Serbijos ir Juodkalnijos derybų sistemoms; užtikrinti, kad sąlygų ir sustabdymo mechanizmas būtų taikomas kartu vykdant aiškią ES institucijų komunikaciją apie konkrečius galimo sustabdymo aspektus;

                              q)

                              padidinti valstybių narių atsakomybę už plėtros procesą didinant teisinės valstybės ir kitų sričių ekspertų iš valstybių narių, taip pat pilietinės visuomenės ir žmogaus teisių gynėjų vietoje dalyvavimą ir gerinti pokyčių apskritai vertinimą toliau laikantis ilgalaikių objektyvių standartų ir išvengiant stojimo proceso techninių aspektų politizavimo, visų pirma remiantis Europos Tarybos ir kitų standartus nustatančių institucijų stebėjimo ataskaitomis ir rekomendacijomis;

                              r)

                              pripažinti, kad Berlyno procesu remiama ir papildoma ES plėtros politika ir kad jis negali būti laikomas alternatyva stojimui arba juo negali būti pakartoti veiksmai, kurių imtasi vykdant plėtrą;

                              s)

                              pripažinti, kad stojimo derybų su Albanija ir Šiaurės Makedonija pradžia atitinka pačios Sąjungos politinius, saugumo ir ekonominius interesus;

                              t)

                              pripažinti, kad dėl Europos Vadovų Tarybos 2018 m. birželio, 2019 m. birželio ir 2019 m. spalio mėn. sprendimų nepradėti stojimo derybų su Albanija ir Šiaurės Makedonija buvo padarytas neigiamas poveikis ES vaidmeniui regione ir viešajai nuomonei stojimo į ES klausimu, nes Vakarų Balkanų šalims pasiųsta neigiama žinia, ir pripažinti, kad pradedant stojimo derybas atkuriamas pasitikėjimas procesu, kaip rekomendavo Europos Parlamentas ir Komisija;

                              u)

                              kuo greičiau liberalizuoti vizų režimą Kosovui, nes nuo 2018 m. liepos mėn. įvykdyti kriterijai;

                              v)

                              padidinti derybų dinamiškumą siekiant paspartinti Juodkalnijos ir Serbijos prisijungimą;

                              w)

                              užtikrinti, kad plėtros procese pagrindinis dėmesys būtų skiriamas demokratijai, teisinės valstybės principui, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms derybas pradedant ir baigiant skyriais, susijusiais su teisminėmis institucijomis, korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, taip pat tais skyriais, kurie apima pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant mažumų teises, žiniasklaidos ir saviraiškos laisves;

                              x)

                              sutelkti dėmesį į institucinių ir administracinių pajėgumų stiprinimą siekiant visais lygmenimis didinti skaidrumą ir gero valdymo veiksmingumą;

                              y)

                              pasinaudoti pastaraisiais plėtros etapais įgyta patirtimi, įskaitant tai, ko buvo pasimokyta iš Vidurio Europos šalių;

                              z)

                              toliau bendradarbiauti su Vakarų Balkanų šalimis kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu srityje;

                              aa)

                              užtikrinti konkretų dėmesį valstybės gebėjimų stiprinimui, teismo sprendimų įgyvendinimui, teisminėms reformoms ir pastangoms kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu;

                              ab)

                              primygtinai reikalauti laikytis nacionalinių ir tarptautinių teismo sprendimų ir visapusiškai juos įgyvendinti, įskaitant konstitucinių teismų ir visus Europos Žmogaus Teisių Teismo, Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) ir jį pakeitusio Tarptautinio baudžiamųjų tribunolų likusių funkcijų mechanizmo (IRMCT), Kosovo specialiųjų bylų tyrimo skyriaus ir Specialiųjų bylų prokuratūros sprendimus, taip pat Europos Tarybos priežiūros įstaigų, be kita ko, Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija, rekomendacijas;

                              ac)

                              primygtinai raginti Vakarų Balkanų šalis laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų vykdant baudžiamąjį persekiojimą už karo nusikaltimus ir nustatant, koks likimas ištiko dingusius asmenis; propaguoti visapusišką bendradarbiavimą su IRMCT, Kosovo specialiųjų bylų tyrimo skyriumi ir Specialiųjų bylų prokuratūra ir aiškų vadovavimąsi TBTBJ darbu ir išvadomis, įskaitant TBTBJ darbo ir palikimo viešinimą bei platinimą piliečiams; pasmerkti visus bandymus šlovinti karo nusikaltėlius ir neigti istorinius faktus ir šiuo atžvilgiu remti faktų apie visas karo nusikaltimų ir kitų rimtų žmogaus teisių pažeidimų aukas buvusiosios Jugoslavijos teritorijoje nustatymo regioninę komisiją (RECOM iniciatyva);

                              ad)

                              padidinti ES dalyvavimą sprendžiant neišspręstus dvišalius klausimus, skatinant gerus kaimyninius santykius ir regioninį bendradarbiavimą didinant pasitikėjimą ir vykdant tarpininkavimą ir primygtinai raginti Vakarų Balkanų šalis įsipareigoti siekti susitaikymo ir taikių ilgalaikių ginčų sprendimų;

                              ae)

                              stiprinti stojimo procesą siekiant padidinti Vakarų Balkanų šalių ir valstybių narių tautų solidarumą, tuo pačiu metu gerbiant jų istoriją, kultūrą ir tradicijas;

                              af)

                              remti naujai paskirtą ES specialųjį įgaliotinį Belgrado ir Prištinos dialogui ir kitiems Vakarų Balkanų regioniniams klausimams, siekiant visapusiškai normalizuoti Serbijos ir Kosovo santykius ir jo įgaliojimų laikotarpiu plėtoti gerus kaimyninius santykius regione;

                              ag)

                              skatinti platesnę visuomenės paramą regioniniam susitaikymui, inter alia, remiant visapusišką parlamentų dalyvavimą Belgrado ir Prištinos dialoge ir siekiant tvaraus regioninio susitaikymo;

                              ah)

                              stiprinti ir prireikus didinti bendras ES ir Vakarų Balkanų šalių pastangas skatinti žmonių tarpusavio ryšius ir mainus, siekiant sukurti abipusiškai teigiamą jų gyventojų nuomonę vienų apie kitus;

                              ai)

                              skatinti vienodų sąlygų kūrimą įtraukiai politinei aplinkai ir visose Vakarų Balkanų šalyse sudaryti palankesnes sąlygas pastangoms, kuriomis siekiama įveikti politinį susiskaldymą ir nutraukti užsitęsusius parlamentinius boikotus; kurti įtraukią ir konstruktyvią parlamentinę kultūrą ir stiprinti parlamentinę kontrolę bei priežiūrą; taip pat skatinti atsakingą požiūrį į atstovavimą piliečių interesams parlamentuose, siekiant skatinti demokratinę kontrolę ir kokybiškesnius teisės aktus;

                              aj)

                              atkreipti dėmesį į su stojimo procesu susijusį Europos Parlamento darbą ir paramos demokratijai veiklą, įskaitant jo nuolatinių komitetų ir delegacijų veiklą, ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas ir įtraukti nuolatinius Parlamento pranešėjus Vakarų Balkanų šalių klausimais į tikrinimo procesą ir veiksmus vietoje;

                              ak)

                              remti rinkimų reformas, kuriomis užtikrinami laisvi, sąžiningi, konkurencingi ir skaidrūs rinkimai centriniu ir vietos lygmenimis, per kuriuos nebūtų vykdomos bauginimo ir dezinformacijos kampanijos, laikantis tarptautinių standartų, įskaitant standartus dėl partijų finansavimo skaidrumo, ir tarptautinių stebėjimo misijų rekomendacijų; stebėti pažangą įgyvendinant Venecijos komisijos nuomones; prisidėti prie Europos Parlamento paramos demokratijai programų regione;

                              al)

                              skatinti nacionalinius parlamentus naudotis Europos Parlamento paramos demokratijai priemonėmis, pvz., Jeano Monnet dialogu ir šalių tarpusavio dialogu, kad būtų palengvintas su parlamentiniu dialogu susijęs politinis darbas ir padidinta atskaitomybė, priežiūra, demokratinė kontrolė ir teisėkūros darbo kokybė;

                              am)

                              stiprinti pilietinę visuomenę ir glaudžiai ją susieti su nepakeičiamos veikėjos vaidmeniu įgyvendinant demokratijos įtvirtinimo, regioninio bendradarbiavimo ir su stojimu susijusių reformų procesus, daug dėmesio skiriant proeuropietiškoms ir demokratinėms jėgoms regione;

                              an)

                              užtikrinti, kad šalių kandidačių piliečiai ir visuomenė būtų glaudžiau susiję su stojimo procesu ir jis jiems duotų daugiau naudos; šiame procese ypač remti ir skatinti proeuropietiškas ir demokratines visuomenės grupes, pažiūras ir nuomones;

                              ao)

                              užtikrinti, kad imantis kiekvieno veiksmo būtų vykdomas išsamus ir visapusiškas dialogas su pilietinės visuomenės organizacijomis, akademine bendruomene ir jaunimu, pradedant ankstyvu sprendimų priėmimo etapu ir baigiant įgyvendinimo ir vertinimo etapu, ypač stengiantis neremti ir nefinansuoti esamų vietos antieuropietiškų valdžios struktūrų ar vietos struktūrų, kurių demokratinė reputacija abejotina, ir taip skatinti puoselėti ES vertybes, teisinę valstybę, vykdyti kovą su korupcija ir kurti tvirtas bei veiksmingas demokratines institucijas, kaip sėkmingo stojimo į ES pagrindą;

                              ap)

                              griežtai pasmerkti prieš žurnalistus ir žiniasklaidos priemones nukreiptas šmeižto kampanijas, grasinimus ir bauginimą ir primygtinai raginti ištirti tokius pažeidimus ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos, taip sudaryti saugias sąlygas žurnalistams ir tuo pačiu metu spręsti problemas, susijusias su koncentracija, politiniu ir ekonominiu spaudimu finansuojant žiniasklaidą ir skaidrumo dėl žiniasklaidos nuosavybės trūkumu;

                              aq)

                              aktyviai remti ir stiprinti demokratinę, nepriklausomą ir įvairialypę žiniasklaidos aplinką, taip pat žiniasklaidos atskaitomybę ir valdymą;

                              ar)

                              didinti paramos priemones, kuriomis būtų skatinamas atsparumas dezinformacijai ir ardomojo pobūdžio žiniasklaidos kampanijoms, įskaitant kampanijas, per kurias vykdomos užsienio įtakos operacijos ir hibridinio karo priemonėmis siekiama pakenkti Vakarų Balkanų šalių demokratiniams procesams bei suverenitetui ES vaidmeniui regione;

                              as)

                              skatinti ir aktyviai remti kovos su diskriminacija politikos įgyvendinimą ir primygtinai raginti traukti baudžiamojon atsakomybėn už neapykantos nusikaltimus; raginti sparčiau daryti pažangą siekiant lyčių lygybės ir kovojant su diskriminacija bei užtikrinant etninių, nacionalinių ir religinių mažumų atstovų, neįgaliųjų, romų ir LGBTQI + asmenų socialinę įtrauktį, ypatingą dėmesį skiriant vaikams, parengiant įtraukias politikos priemones, kuriomis būtų apsaugomos pagrindinės piliečių teisės;

                              at)

                              raginti sukurti tvirtesnę teisinę sistemą, pagal kurią būtų užkertamas kelias moterų žudymui dėl lyties ir smurtui prieš moteris bei vaikus ir kitų formų smurtui šeimoje ir su juo aktyviai kovojama, be kita ko, primenant Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo įpareigojimus ir imantis reikiamų šios konvencijos ratifikavimo priemonių; užkirsti kelią prekybai žmonėmis ir kovoti su ja;

                              au)

                              pripažinti sunkumus, su kuriais susiduria Vakarų Balkanų šalys siekdamos valdyti migrantų ir pabėgėlių srautus, ir labai dideles pastangas, kurias regionas dėjo, kad suteiktų pastogę ir humanitarinę pagalbą, visų pirma padedant ES; užtikrinti veiksmingą Vakarų Balkanų šalių ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros (FRONTEX) susitarimų dėl statuso įgyvendinimą;

                              av)

                              pabrėžti, kad Vakarų Balkanų šalių indėlis saugant Europos Sąjungos išorės sieną labai svarbus, ir didinti Europos paramą sienų valdymui šiame regione; stiprinti regiono prieglobsčio sistemos pajėgumą bendradarbiaujant su Europos prieglobsčio paramos biuru (EASO) ir Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru (UNHCR);

                              aw)

                              pabrėžti, koks nepaprastai svarbus yra socialinis aspektas bei socialinė ir ekonominė sanglauda, taip pat pabrėžti jiems tenkantį pagrindinį vaidmenį stojimo procese;

                              ax)

                              daugiau dėmesio skirti skurdo panaikinimui, paramai pilietinei visuomenei ir įsipareigojimų darbo teisės srityje įgyvendinimui;

                              ay)

                              raginti Vakarų Balkanų šalis užtikrinti didesnes darbo ir socialines teises, skatinti augimą ir įgyvendinti socialinį ES acquis ir į derybų procesą su ES partneriais įtraukti įvairius suinteresuotuosius subjektus, pvz., profesines sąjungas, prekybos rūmus ir darbo rūmus;

                              az)

                              spręsti protų nutekėjimo problemą numatant konkrečias priemones, pvz., skatinant kokybiškas ir įtraukias švietimo reformas, visų pirma profesinio rengimo ir mokymo srityje, užtikrinant, kad švietimo sektorius labiau atitiktų darbo rinkos reikalavimus ir prisidėtų kuriant ilgalaikes ir tvarias darbo vietas jaunimui;

                              ba)

                              remti pagal Europos Parlamento Jaunųjų politikos lyderių programą veikiančią regioninio dialogo platformą „Atotrūkio mažinimas“ siekiant panaikinti jaunimo politikos, jaunimo dalyvavimo ir parlamento narių atotrūkį Vakarų Balkanų šalyse ir paskatinti konkrečius veiksmus, kuriais būtų didinamas jaunimo dalyvavimas politikoje ir į jaunimą orientuotų politikos priemonių įgyvendinimas regione;

                              bb)

                              skatinti savanoriškos veiklos ir pilietinio dalyvavimo galimybes jaunimui ir daugiau investuoti į regiono jaunimą didinant narystės siekiančių šalių dalyvavimą esamose judumo programose, pvz., „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir „Horizontas 2020“ ir parengiant naujas tarpregioninio judumo programas;

                              bc)

                              stiprinti bendradarbiavimą mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse vykdant šiuo tikslu numatytą Europos Komisijos programavimą;

                              bd)

                              aktyviau teikti pagalbą Vakarų Balkanų šalims siekiant tobulinti jų aplinkosaugos, energijos vartojimo efektyvumo ir klimato srities įstatymus ir užtikrinti, kad jos būtų pajėgios juos įgyvendinti laikantis ES standartų bei Paryžiaus susitarimo, be kita ko, visapusiškai ir nedelsiant vykdant savo tarptautinius įsipareigojimus pagal Energijos bendrijos sutartį, susijusius su visapusišku suderinimu su Sąjungos energijos acquis ir jo įgyvendinimu;

                              be)

                              raginti valdžios institucijas nedelsiant imtis taikyti oro ir vandens taršos stebėsenos, mažinimo ir prevencijos priemones; užtikrinti ex ante strateginius aplinkos vertinimus ir poveikio aplinkai vertinimus siekiant užtikrinti tvarios hidroenergijos ir turizmo vystymą, suderintą su išsaugojimo pastangomis;

                              bf)

                              sudaryti palankesnes sąlygas regioninei energetikos integracijai, didinant įvairinimą ir energijos tiekimo šaltinių saugumą, ir plėsti energetikos infrastruktūros bei skaitmeninių tinklų jungtis;

                              bg)

                              skatinti būtiną energetikos pertvarką nuo anglies ir lignito, kurie kelia didelį pavojų vietos gyventojams ir kaimyninėms šalims socialiniu ir sveikatos požiūriu, pereinant prie švaresnių atsinaujinančiųjų energijos išteklių; įtraukti Vakarų Balkanų narystės siekiančias šalis į Europos žaliojo kurso ir Teisingos pertvarkos fondo procesus;

                              bh)

                              priminti, kad ES yra didžiausia užsienio investuotoja regione, 2014–2018 m. suteikusi 12,7 mlrd. EUR tiesioginių užsienio investicijų; parengti strateginį ekonomikos ir investicijų planą siekiant visame regione gerinti konkurencingumą, teisinę ir verslo aplinką, MVĮ padėtį ir darnų vystymąsi, laikantis įsipareigojimų, prisiimtų pagal Paryžiaus susitarimą ir Europos žaliąjį kursą, tuo pačiu metu pažymint, kad Vakarų Balkanų šalių augimas lėtėja po trumpalaikio investicijų atsigavimo ankstesniais metais ir kad investicijų ir eksporto indėlis į augimą mažėja;

                              bi)

                              skatinti ir didinti regioninę ekonominę integraciją Vakarų Balkanų šalyse, kaip jau įgyvendinta pagal Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimą (VELPS) ir parengta pagal ES acquis, ir aktyviai remti ES ir regiono ekonominę integraciją plečiant ES politiką ir vidaus rinką į jas įtraukiant Vakarų Balkanų šalis, kaip bus įgyvendintos išankstinės sąlygos;

                              bj)

                              remti iniciatyvas, grindžiamas regioninės ekonominės erdvės daugiamečiu veiksmų planu (angl. MAP REA), kurį 2017 m. Trieste vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime priėmė Vakarų Balkanų šalių ministrai pirmininkai ir kurio keturi ramsčiai – prekyba, investicijos, judumas ir skaitmeninė integracija – labai svarbūs regiono ekonominei plėtrai ir spartinant konvergenciją su ES;

                              bk)

                              remti Vakarų Balkanų šalių bendradarbiavimą su tokiomis regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, kaip Regioninio bendradarbiavimo taryba (RBT), Regioninis jaunimo bendradarbiavimo biuras (RYCO) ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), ir tokiomis tarptautinėmis finansų institucijomis, kaip Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) ir Europos investicijų bankas (EIB);

                              bl)

                              toliau teikti paramą ir pagalbą, kurių nedelsiant reikia, kad būtų įgyvendinti Serbijos ir Bosnijos ir Hercegovinos stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO) procesai, teigiamai vertinant jų paraiškas dėl narystės PPO, pateiktas atitinkamai 1999 ir 2005 m., ir primenant narystės PPO svarbą siekiant atverti prekybos galimybes ir priartinant šalis kandidates prie narystės ES;

                              bm)

                              apginti Sąjungos interesus švelninant neigiamą laisvosios prekybos susitarimų su Eurazijos ekonomine sąjunga, kuriuos yra pasirašiusios narystės Europos Sąjungoje siekiančios šalys ir kurioms suteikta galimybė sudaryti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą su Europos Sąjunga, poveikį, be kita ko, peržiūrint tokioms šalims teikiamos paramos dydį;

                              bn)

                              skatinti regioninį bendradarbiavimą tarp Vakarų Balkanų šalių infrastruktūros plėtros srityje;

                              bo)

                              suteikti šiam regionui didelį prioritetą pagal ES strategiją dėl glaudesnių sąsajų, pabrėžiant, kad svarbu gerinti regiono transporto infrastruktūrą, visų pirma dėl jos vaidmens sudarant palankesnes sąlygas prekybai; pritarti tam, kad Vakarų Balkanų šalyse būtų tiesiami Europos geležinkelių ir greitkelių koridoriai; ragina Komisiją paspartinti investicijų į infrastruktūrą finansavimą;

                              bp)

                              glaudžiau susieti regiono žmones ir ekonomiką su ES įtraukiant Vakarų Balkanų šalis į transeuropinį transporto tinklą (TEN-T) ir transeuropinį energetikos tinklą (TEN-E) ir padėti užtikrinti kokybiškas ir saugias transporto bei energetikos paslaugas ir gerinti infrastruktūrą ir apskritai jungtis regione, taip pat regiono ir ES jungtis, vadovaujantis Komisijos pasiūlymu dėl strateginio ekonomikos ir investicijų plano Vakarų Balkanų šalims;

                              bq)

                              sparčiau įgyvendinti Vakarų Balkanų skaitmeninę darbotvarkę, kad piliečiai gautų skaitmeninės transformacijos teikiamos naudos; padėti regiono šalims padidinti startuolių ir MVĮ finansavimo ir plėtros galimybes;

                              br)

                              parengti nuspėjamą regioninės nemokamo tarptinklinio ryšio zonos sukūrimo tvarkaraštį ir paspartinti šios zonos įgyvendinimą, taip pat toliau mažinti ryšių su ES tarifus, remiantis intensyvesniu fiziniu ir skaitmeniniu regioniniu bendradarbiavimu ir junglumu;

                              bs)

                              pagerinti Sąjungos finansavimo išorės veiksmų srityje nuoseklumą, veiksmingumą, matomumą ir skaidrumą ir taip skatinti Sąjungos vertybes, teisinę valstybę, kovą su korupcija ir tvirtų bei veiksmingų demokratinių institucijų kūrimą; prireikus suderinti Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP III) finansavimą su Europos žaliojo kurso tikslais;

                              bt)

                              užtikrinti tinkamą, teisingą ir proporcingą, rezultatais pagrįstą ir į rezultatus orientuotą pasirengimo narystei paramą, kuri atitiktų paramos gavėjų pertvarkos poreikius ir padėtų jiems įvykdyti stojimo į ES įsipareigojimus; pirmenybę teikti konkretiems projektams, kuriuos įgyvendinant naudos gautų atitinkamų šalių gyventojai, ir padidinti naudos gavėjų gebėjimą panaudoti lėšas;

                              bu)

                              vykdyti glaudesnį koordinavimą ekonomikos valdymo klausimais su tarptautinėmis finansų institucijomis ir gerinti tarpusavio bendradarbiavimą siekiant racionalizuoti paramos pastangas ir išvengti finansavimo dubliavimosi;

                              bv)

                              stiprinti makrofinansinės paramos ir pažangos kovojant su korupcija bei pagarbos teisinės valstybės principui ir žmogaus teisėms sąlygiškumą;

                              bw)

                              išvengti, kad būtų sumažintas bendras PNPP finansavimas, nes dėl to galėtų sulėtėti su ES susijusios reformos ir sumažėti Sąjungos pajėgumas įgyvendinti savo strateginį tikslą stabilizuoti ir transformuoti narystės siekiančias šalis ir parengti jas narystės įsipareigojimams, taip pat būtų griežtai apribota galimybė spręsti įvairias problemas, susijusias su teisine valstybe, susitaikymu, regionine integracija ir klimato kaita, tuo pačiu regionas taptų dar pažeidžiamesnis trečiųjų šalių subjektų poveikio atžvilgiu; užtikrinti, kad pilietinei visuomenei nuolat būtų teikiama tinkama parama;

                              bx)

                              užtikrinti, kad PNPP III būtų taikoma vadovaujantis politiniais prioritetais, kurie, įgyvendinant konkrečius projektus, darytų tiesioginį poveikį piliečių gyvenimui, ir kad pasirengimo narystei finansavimas būtų skiriamas skaidriai, proporcingai ir nediskriminuojant ir būtų pagrįstas tvirtais rezultatų rodikliais, atsižvelgiant į paramą gaunančių šalių parodytą įsipareigojimą ir padarytą pažangą įgyvendinant reformas;

                              by)

                              sustiprinti į veiklos rezultatus orientuotą metodą taikant sustabdymo mechanizmą, užtikrinant suderinamumą su Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone (KVTBP); papildyti PNPP III reglamentą reformuotu ir pagerintu „strateginiu dialogu“, užtikrinant, kad Europos Parlamentas būtų laiku informuotas ir su juo būtų laiku konsultuojamasi;

                              bz)

                              užtikrinti demokratinę atskaitomybę garantuojant visapusišką Europos Parlamento dalyvavimą vykdant PNPP III rengimo, programavimo, stebėsenos ir vertinimo kontrolę, priežiūrą ir strateginį valdymą priimant deleguotuosius aktus;

                              ca)

                              gerinti bendrą ES paramos regione matomumą ir informaciją apie ją stiprinant strateginę komunikaciją ir viešąją diplomatiją siekiant perteikti Sąjungos vertybes ir atkreipti dėmesį į ES finansuojamų projektų ir programų pridėtinę vertę; parengti bendrą komunikacijos strategiją bendradarbiaujant su Vakarų Balkanų šalimis; toliau didinti supratimą apie stojimo ir susivienijimo proceso visame Europos žemyne naudą;

                              cb)

                              primygtinai reikalauti, kad narystės siekiančios šalys užtikrintų laipsnišką suderinimą su ES bendra užsienio ir saugumo politika ir bendra prekybos politika;

                              cc)

                              gerokai padidinti informavimą apie ES pagalbą, visų pirma apie didelę paramą, kurią ES suteikė Vakarų Balkanams kovai su COVID-19 pandemija, ir užtikrinti, kad šios pagalbos gavėjai neskleistų dezinformacijos ir neigiamos retorikos, susijusios su ES atsaku į COVID-19;

                              cd)

                              palankiai vertinti Vakarų Balkanų šalių bendradarbiavimą su ES vykdant bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas;

                              ce)

                              pasmerkti trečiųjų šalių veiksmus, kuriais siekiama destabilizuoti demokratinį valdymą Vakarų Balkanų regione ir jam pakenkti;

                              cf)

                              toliau bendradarbiauti kovojant su hibridinėmis grėsmėmis, įskaitant kovą su Rusijos propaganda;

                              cg)

                              imtis tolesnių veiksmų dėl 2020 m. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo, kad būtų įvertintas ir persvarstytas plėtros procesas, jam suteikta naujo dinamizmo, taip pat suteiktas naujas postūmis narystės siekiančių šalių pokyčiams;

                              ch)

                              skubiai įgyvendinti peržiūrėtą plėtros metodiką siekiant vėl pradėti stojimo procesą ir, remiantis Zagrebo Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimu, patvirtinti derybų programas ir sušaukti tarpvyriausybines konferencijas, skirtas pradėti stojimo derybas su Albanija ir Šiaurės Makedonija;

                              ci)

                              pabrėžia 15 sąlygų, dėl kurių nusprendė Europos Sąjungos Taryba ir kurias Albanija turi įvykdyti prieš savo pirmąją tarpvyriausybinę konferenciją su ES valstybėmis narėmis;

                              cj)

                              toliau bendradarbiauti su Jungtine Karalyste Vakarų Balkanų šalyse, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės ryšius su regionu, ir toliau siekti bendrų tikslų – pradedant teisinės valstybės principo skatinimu bei kova su organizuotu nusikalstamumu ir baigiant kova su terorizmu ir kitais BSGP misijų tikslais ir uždaviniais;

                              ck)

                              stiprinti aukšto lygio politinį dialogą reguliariai rengiant ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimus;

                              cl)

                              įgyvendinti 2019 m. ES paramos teisinei valstybei kaimyninėse ir plėtros šalyse teminio vertinimo (2010–2017 m.) rekomendacijas, taip pat skubiai priimti Komisijos komunikatą, pagal kurį būtų sprendžiami rimti susirūpinimą keliantys teisinės valstybės klausimai naudojantis sąlygų taikymo ir atšaukiamumo mechanizmu;

                              cm)

                              imtis tolesnių veiksmų dėl visoms Vakarų Balkanų šalims suteiktos didelės paramos, kad būtų patenkinti neatidėliotini su COVID-19 susiję sveikatos ir humanitariniai poreikiai;

                              cn)

                              toliau remti ES šalis kandidates ir potencialias šalis kandidates Vakarų Balkanuose, koordinuojant veiksmus ir švelninant socialines ir ekonomines COVID-19 protrūkio pasekmes, ir suderinti priemones su ES bendru neatidėliotinų ekonominių priemonių rinkiniu, parengtu kartu su tarptautinėmis finansų įstaigomis;

                              co)

                              užtikrinti, kad dabartinė ir kitos kartos daugiametė finansinė programa kartu su Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planu labai prisidėtų prie ekonomikos gaivinimo po COVID-19 pandemijos ir sudarytų palankesnes sąlygas ekonomikos augimui ir integracijai plėtojant tvirtesnes ir tvarias skaitmenines, energetikos ir transporto jungtis;

                              cp)

                              užtikrinti, kad Vakarų Balkanams skirtas ekonomikos ir investicijų planas nebūtų finansuojamas daugiausia iš esamų Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP) lėšų, tokiu būdu atimant lėšas iš kitų svarbių politikos sričių ir programų; šį planą visiškai suderinti su Europos žaliuoju kursu, visų pirma su ES priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslu;

                              cq)

                              įgyvendinant naują Išorės veiksmų garantiją ir Europos darnaus vystymosi fondą (EDVF +) pagal Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP) teikti pirmenybę Vakarų Balkanams; užtikrinti, kad bus dvigubai padidintos dotacijos, teikiamos pagal Vakarų Balkanų investicijų programą, siekiant remti privačiojo sektoriaus vystymąsi, jungtis, skaitmeninimą, žaliąją darbotvarkę ir socialines investicijas, taip pat labai padidinti finansines garantijas, siekiant remti viešąsias ir privačiąsias investicijas regione naudojant garantijų priemonę;

                              cr)

                              išplėsti Europos Sąjungos solidarumo fondo, kuris jau apima visuomenės sveikatos krizes, taikymo geografinę aprėptį į ją įtraukiant visas Vakarų Balkanų šalis;

                  2.

                  paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai bei narystės siekiančių šalių vyriausybėms ir parlamentams.

         (1)  OL C 47, 2020 2 11, p. 15.

         (2)  CDR 2727/2019.

         (3)  OL C 265, 2017 8 11, p. 142.

         (4)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0299.

         (5)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0050.

         (6)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0010.


title: Europos Centrinio Banko rekomendacija 2020 m. gruodžio 15 d. dėl dividendų paskirstymo COVID-19 pandemijos metu ir dėl Rekomendacijos ECB/2020/35 panaikinimo (ECB/2020/62) 2020/C 437/01

text:
               2020 12 18

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 437/1

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
      2020 m. gruodžio 15 d.
      dėl dividendų paskirstymo COVID-19 pandemijos metu ir dėl Rekomendacijos ECB/2020/35 panaikinimo
      (ECB/2020/62)
      (2020/C 437/01)
      EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  2020 m. kovo 27 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) priėmė rekomendaciją ECB/2020/19 (2), kuria rekomendavo, kad bent iki 2020 m. spalio 1 d. kredito įstaigos neišmokėtų dividendų ir neprisiimtų neatšaukiamo įsipareigojimo išmokėti dividendus ir kad kredito įstaigos susilaikytų nuo akcijų atpirkimo, kuriuo atlyginama akcininkams. 2020 m. liepos 27 d. ECB pratęsė šią rekomendaciją iki 2021 m. sausio 1 d., priimdamas Europos Centrinio Banko rekomendaciją ECB/2020/35 (3). Šios rekomendacijos buvo grindžiamos tuo, kad yra itin svarbu, jog kredito įstaigos galėtų ir toliau atlikti savo vaidmenį finansuodamos namų ūkius, mažąsias ir vidutines įmones ir bendroves ekonominio sukrėtimo, susijusio su koronaviruso liga (COVID-19), metu. Dėl to yra labai svarbu, kad kredito įstaigos galėtų apsaugoti kapitalą, taip išlaikydamos savo pajėgumą remti ekonomiką dėl COVID-19 pandemijos išaugusio netikrumo aplinkoje. Šiuo tikslu pirmenybė buvo teikiama tam, kad kapitalo ištekliai būtų naudojami realiajai ekonomikai remti ir nuostoliams padengti, o ne dividendams savo nuožiūra paskirstyti ir akcijoms atpirkti;

                  (2)

                  nors nuo 2020 m. kovo 27 d. makroekonominės sąlygos pagerėjo ir ekonominio netikrumo dėl COVID-19 pandemijos lygis mažėjo, netikrumo lygis išlieka aukštas kalbant apie tęstinį poveikį bankų gebėjimui prognozuoti jų vidutinio laikotarpio kapitalo poreikius. Atsižvelgiant į tai, kad viešosios paramos priemonės vis dar teikiamos, ir į tai, kad ekonominio nuosmukio poveikis kredito įstaigų balansams matomas ne iš karto, o praėjus tam tikram laikui, išsamus su COVID-19 susijusio ekonominio sukrėtimo poveikis bankų sektoriui kol kas dar pilnai nepasireiškė. Dėl šio išliekančio netikrumo kredito įstaigų paskirstymo politika ir praktika turi būti grindžiama itin didelio apdairumo sumetimais. Dėl šios priežasties ECB mano esant būtina paskatinti kredito įstaigas ir toliau susilaikyti nuo dividendų paskirstymo ir akcijų atpirkimo. Bet kokiu atveju ypač svarbu, kad kredito įstaigos, svarstydamos dividendų paskirstymo ir akcijų atpirkimo klausimą, turėtų vadovautis savo vidaus kapitalo generavimo pajėgumais nukreiptais į ateitį ir atsižvelgti į galimą ekonominio nuosmukio poveikį jų pozicijų ir kapitalo kokybei. Be to, apskritai ECB mano, kad būtų neapdairu tokioms kredito įstaigoms svarstyti paskirstyti ir skirti akcijoms atpirkti daugiau nei 15 % jų sukaupto pelno už 2019 ir 2020 finansinius metus, arba daugiau nei 20 bazinių punktų pagal bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą, priklausomai nuo to, kuris dydis yra mažesnis;

                  (3)

                  visapusiškai atsižvelgdamas į vidaus rinkos vieningumą ir vientisumą, ECB mano, kad reikia dalyvauti diskusijose su susijusių valstybių narių atitinkamomis institucijomis, siekiant nustatyti, ar būtų tinkama išmokėti dividendus valstybėje narėje, kuri nėra dalyvaujanti valstybė narė, esančiai patronuojančiajai įstaigai, patronuojančiajai finansų kontroliuojančiajai bendrovei ar patronuojančiajai mišrią veiklą vykdančiai finansų kontroliuojančiajai bendrovei. Šiose diskusijose, be kita ko, turėtų būti vadovaujamasi lygiavertiškumo ir abipusiškumo principais, siekiant remti sklandų Sąjungos vidaus rinkos, kaip visumos, veikimą, išsaugoti patikimą kredito įstaigų kapitalo poziciją žvelgiant iš prudencinės perspektyvos ir prisidėti prie finansų sistemos stabilumo Sąjungoje ir kiekvienoje valstybėje narėje;

                  (4)

                  siekiant kuo labiau padidinti paramą realiajai ekonomikai, mažiau svarbios kredito įstaigos taip pat turėtų elgtis ypatingai apdairiai nustatydamos savo paskirstymo politiką pagal šią rekomendaciją;

                  (5)

                  ši priemonė yra laikino pobūdžio ir reikalinga tik dėl dabartinių išimtinių aplinkybių. Jei neįvyks reikšmingų neigiamų pokyčių, 2021 m. rugsėjo 30 d. ECB ketina panaikinti rekomendaciją ir grįžti prie bankų kapitalo ir paskirstymo planų vertinimo remiantis įprasto priežiūros ciklo rezultatais,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

         I.

                  1.

                  ECB rekomenduoja, kad iki 2021 m. rugsėjo 30 d. svarbios kredito įstaigos veiktų ypatingai apdairiai spręsdamos išmokėti dividendus (4) ar juos išmokėdamos ar vykdydamos akcijų atpirkimą, kuriuo atlyginama akcininkams (5).

                  2.

                  Kredito įstaigos, kurios ketina nuspręsti dėl dividendų išmokėjimo ar juos išmokėti ar vykdyti akcijų atpirkimą, kuriuo atlyginama akcininkams, turėtų susisiekti su savo jungtinėmis priežiūros grupėmis priežiūrinio dialogo rėmuose ir aptarti, ar numatomo paskirstymo lygis yra apdairus.

                  3.

                  Ši rekomendacija taikoma konsoliduotai svarbios prižiūrimos grupės, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (6) 2 straipsnio 22 punkte, atveju, ir individualiai svarbaus prižiūrimo subjekto, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2 straipsnio 16 punkte, atveju, jei toks svarbus prižiūrimas subjektas nepriklauso svarbiai prižiūrimai grupei.

         II.

      Ši rekomendacija skirta svarbiems prižiūrimiems subjektams ir svarbioms prižiūrimoms grupėms, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2 straipsnio 16 ir 22 punktuose.

         III.

      Ši rekomendacija taip pat skirta nacionalinėms kompetentingoms institucijoms, kiek tai susiję su mažiau svarbiais prižiūrimais subjektais ir mažiau svarbiomis prižiūrimomis grupėmis, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2 straipsnio 7 ir 23 punktuose. Tikimasi, kad prireikus nacionalinės kompetentingos institucijos taikys šią rekomendaciją tokiems subjektams ir grupėms.

         IV.

      ECB toliau vertins ekonominę situaciją ir peržiūrės šią rekomendaciją iki 2021 rugsėjo 30 d.

         V.

      Rekomendacija ECB/2020/35 panaikinama.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2020 m. gruodžio 15 d.

               ECB Pirmininkė

            Christine LAGARDE

         (1)  OL L 287, 2013 10 29, p. 63.

         (2)  2020 m. kovo 27 d. Europos Centrinio Banko rekomendacija ECB/2020/19 dėl dividendų paskirstymo COVID-19 pandemijos metu ir dėl Rekomendacijos ECB/2020/1 panaikinimo (OL C 102 l, 2020 3 30, p. 1).

         (3)  2020 m. liepos 27 d. Europos Centrinio Banko rekomendacija ECB/2020/35 dėl dividendų paskirstymo COVID-19 pandemijos metu ir dėl Rekomendacijos ECB/2020/19 panaikinimo (OL C 251, 2020 7 31, p. 1).

         (4)  Kredito įstaigos gali būti įvairių teisinių formų, pvz., biržinės bendrovės ir ne akcinės bendrovės, pvz., savitarpio fondai, kooperatyvai arba taupymo įstaigos. Terminas „dividendai“ šioje rekomendacijoje reiškia bet kokios rūšies pinigų išmokėjimą, kuris susijęs su bendru 1 lygio nuosavu kapitalu ir dėl kurio sumažėja nuosavų lėšų kiekybė ar kokybė.

         (5)  Jei finansų įstaiga norėtų pakeisti paprastąsias akcijas, tai atitiktų šią rekomendaciją.

         (6)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 468/2014, kuriuo sukuriama Europos Centrinio Banko, nacionalinių kompetentingų institucijų ir nacionalinių paskirtųjų institucijų bendradarbiavimo Bendrame priežiūros mechanizme struktūra (BPM pagrindų reglamentas) (ECB/2014/17) (OL L 141, 2014 5 14, p. 1).


title: Tarybos rekomendacija (ES) 2020/2169 2020 m. gruodžio 17 d. kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo

text:
                  2020 12 21

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 431/75

         TARYBOS REKOMENDACIJA (ES) 2020/2169
         2020 m. gruodžio 17 d.
         kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b ir e punktus ir 292 straipsnio pirmą ir antrą sakinius,
         kadangi:

                     (1)

                     2020 m. birželio 30 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (1) (toliau – Tarybos rekomendacija). 2020 m. liepos 16 d. Taryba priėmė 2020 m. liepos 16 d. Rekomendaciją (ES) 2020/1052, kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (2). 2020 m. liepos 30 d. Taryba priėmė 2020 m. liepos 30 d. Rekomendaciją (ES) 2020/1144, kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (3). 2020 m. rugpjūčio 7 d. Taryba priėmė 2020 m. rugpjūčio 7 d. Rekomendaciją (ES) 2020/1186, kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (4). 2020 m. spalio 22 d. Taryba priėmė 2020 m. spalio 22 d. Rekomendaciją (ES) 2020/1551, kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (5).

                     (2)

                     Tarybos rekomendacijoje nustatyta, kad valstybės narės turėtų nuo 2020 m. liepos 1 d. koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą tos Tarybos rekomendacijos I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu. Taryba, glaudžiai konsultuodamasi su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, kas dvi savaites turėtų peržiūrėti ir prireikus atnaujinti I priede nurodytų trečiųjų šalių sąrašą remdamasi bendru įvertinimu, grindžiamu Tarybos rekomendacijoje nurodyta metodika, kriterijais ir informacija;

                     (3)

                     nuo to laiko Taryboje, glaudžiai konsultuojantis su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, vyko diskusijos dėl Tarybos rekomendacijos I priede pateikto trečiųjų šalių sąrašo peržiūros, taikant Tarybos rekomendacijoje nustatytus kriterijus bei metodiką. Atsižvelgiant į šių diskusijų rezultatus, I priede pateiktas trečiųjų šalių sąrašas turėtų būti iš dalies pakeistas. Visų pirma iš sąrašo turėtų būti išbrauktas Urugvajus;

                     (4)

                     sienų kontrole yra suinteresuota ne tik valstybė narė, prie kurios išorės sienų ji vykdoma, bet ir visos valstybės narės, kurios vidaus sienų kontrolę yra panaikinusios. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priemonės, kurių imtasi prie išorės sienų, būtų koordinuojamos siekiant užtikrinti tinkamą Šengeno erdvės veikimą. Tuo tikslu valstybės narės nuo 2020 m. gruodžio 16 d. turėtų koordinuotai toliau naikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą Tarybos rekomendacijos, kuri iš dalies keičiama šia rekomendacija, I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu;

                     (5)

                     pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, Danija turi nuspręsti, ar ją įgyvendins;

                     (6)

                     šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (6); todėl Airija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma;

                     (7)

                     Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (7) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį;

                     (8)

                     Šveicarijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (8) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (9) 3 straipsniu;

                     (9)

                     Lichtenšteino atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (10) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Sprendimo 2011/350/ES (11) 3 straipsniu,

               PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
         Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo su pakeitimais, padarytais Rekomendacija (ES) 2020/1052, Rekomendacija (ES) 2020/1144 ir Rekomendacija (ES) 2020/1186, iš dalies keičiama taip:

                     1)

                     Tarybos rekomendacijos 1 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:

                                 „1.

                                 Nuo 2020 m. gruodžio 16 d. valstybės narės turėtų koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu.“;

                     2)

                     Rekomendacijos I priedas pakeičiamas taip:

                           „I PRIEDAS
                           Trečiosios šalys ir Ypatingieji Administraciniai Regionai, kurių gyventojams laikinas išorės sienų kirtimo apribojimas nebūtinų kelionių į ES tikslais turėtų būti netaikomas:
                           I.   VALSTYBĖS

                                       1.

                                       AUSTRALIJA

                                       2.

                                       JAPONIJA

                                       3.

                                       NAUJOJI ZELANDIJA

                                       4.

                                       RUANDA

                                       5.

                                       SINGAPŪRAS

                                       6.

                                       PIETŲ KORĖJA

                                       7.

                                       TAILANDAS

                                       8.

                                       KINIJA (*1)

                                 II.   KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS YPATINGIEJI ADMINISTRACINIAI REGIONAI
                           YAR Honkongas (*1)

                           YAR Makao (*1)

                     “

            Priimta Briuselyje 2020 m. gruodžio 17 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               M. ROTH

            (1)  OL L 208I, 2020 7 1, p. 1.

            (2)  OL L 230, 2020 7 17, p. 26.

            (3)  OL L 248, 2020 7 31, p. 26.

            (4)  OL L 261, 2020 8 11, p. 83.

            (5)  OL L 354, 2020 10 26, p. 19.

            (6)  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

            (7)  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

            (8)  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

            (9)  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

            (10)  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

            (11)  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).

            (*1)  su sąlyga, kad bus patvirtinta, jog tai bus daroma abipusiškai.


title: Tarybos rekomendacija (ES) 2021/1896 2021 m. spalio 29 d. kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo

text:
                  2021 11 3

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 388/1

         TARYBOS REKOMENDACIJA (ES) 2021/1896
         2021 m. spalio 29 d.
         kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b ir e punktus ir 292 straipsnio pirmą ir antrą sakinius,
         kadangi:

                     (1)

                     2020 m. birželio 30 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (1) (toliau – Tarybos rekomendacija);

                     (2)

                     nuo tada Taryba priėmė rekomendacijas (ES) 2020/1052 (2), (ES) 2020/1144 (3), (ES) 2020/1186 (4), (ES) 2020/1551 (5), (ES) 2020/2169 (6), (ES) 2021/89 (7), (ES) 2021/132 (8), (ES) 2021/767 (9), (ES) 2021/892 (10), (ES) 2021/992 (11), (ES) 2021/1085 (12), (ES) 2021/1170 (13), (ES) 2021/1346 (14), (ES) 2021/1459 (15), (ES) 2021/1712 (16) ir (ES) 2021/1782 (17), kuriomis iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo;

                     (3)

                     2021 m. gegužės 20 d. Taryba priėmė Rekomendaciją (ES) 2021/816, kuria iš dalies pakeitė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (18), atnaujindama kriterijus, pagal kuriuos vertinama, ar nebūtinos kelionės iš trečiųjų šalių yra saugios ir turėtų būti leidžiamos;

                     (4)

                     Tarybos rekomendacijoje nustatyta, kad valstybės narės turėtų nuo 2020 m. liepos 1 d. koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą tos Tarybos rekomendacijos I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu. Taryba, glaudžiai konsultuodamasi su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, kas dvi savaites turėtų peržiūrėti ir prireikus atnaujinti I priede nurodytų trečiųjų šalių sąrašą remdamasi bendru įvertinimu, grindžiamu Tarybos rekomendacijoje nurodyta metodika, kriterijais ir informacija;

                     (5)

                     nuo to laiko Taryboje, glaudžiai konsultuojantis su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, vyko diskusijos dėl Tarybos rekomendacijos su pakeitimais, padarytais Rekomendacija (ES) 2021/816, I priede pateikto trečiųjų šalių sąrašo peržiūros, taikant Tarybos rekomendacijoje nustatytus kriterijus ir metodiką. Atsižvelgiant į šių diskusijų rezultatus, I priede pateiktas trečiųjų šalių sąrašas turėtų būti iš dalies pakeistas. Visų pirma į sąrašą turėtų būti įtraukta Argentina, Kolumbija, Namibija ir Peru;

                     (6)

                     sienų kontrole yra suinteresuota ne tik valstybė narė, prie kurios išorės sienų ji vykdoma, bet ir visos valstybės narės, kurios vidaus sienų kontrolę yra panaikinusios. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priemonės, kurių imtasi prie išorės sienų, būtų koordinuojamos siekiant užtikrinti tinkamą Šengeno erdvės veikimą. Tuo tikslu valstybės narės nuo 2021 m. spalio 29 d. turėtų koordinuotai toliau naikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą Tarybos rekomendacijos su pakeitimais, padarytais šia rekomendacija, I priede išvardytų trečiųjų šalių, ypatingųjų administracinių regionų ir kitų darinių bei teritorinių valdų gyventojų atžvilgiu;

                     (7)

                     pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, Danija, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, turi nuspręsti, ar ją įgyvendins;

                     (8)

                     šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (19). Todėl Airija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma;

                     (9)

                     Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (20) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį;

                     (10)

                     Šveicarijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (21) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (22) 3 straipsniu;

                     (11)

                     Lichtenšteino atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (23) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Sprendimo 2011/350/ES (24) 3 straipsniu,

               PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
         Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo su pakeitimais, padarytais rekomendacijomis (ES) 2020/1052, (ES) 2020/1144, (ES) 2020/1186, (ES) 2020/1551, (ES) 2020/2169, (ES) 2021/89, (ES) 2021/132, (ES) 2021/767, (ES) 2021/816, (ES) 2021/892, (ES) 2021/992, (ES) 2021/1085, (ES) 2021/1170, (ES) 2021/1346, (ES) 2021/1459, (ES) 2021/1712 ir (ES) 2021/1782, iš dalies keičiama taip:

                     1)

                     Tarybos rekomendacijos 1 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:

                                 „1.

                                 Nuo 2021 m. spalio 29 d. valstybės narės turėtų koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu.“;

                     2)

                     rekomendacijos I priedas pakeičiamas taip:

                           „I PRIEDAS
                           Trečiosios šalys, ypatingieji administraciniai regionai ir kiti dariniai bei teritorinės valdos, kurių gyventojams laikinas išorės sienų kirtimo apribojimas nebūtinų kelionių į ES tikslais turėtų būti netaikomas:
                           I.   VALSTYBĖS

                                       1.

                                       ARGENTINA

                                       2.

                                       AUSTRALIJA

                                       3.

                                       BAHREINAS

                                       4.

                                       KANADA

                                       5.

                                       ČILĖ

                                       6.

                                       KOLUMBIJA

                                       7.

                                       JORDANIJA

                                       8.

                                       KUVEITAS

                                       9.

                                       NAMIBIJA

                                       10.

                                       NAUJOJI ZELANDIJA

                                       11.

                                       PERU

                                       12.

                                       KATARAS

                                       13.

                                       RUANDA

                                       14.

                                       SAUDO ARABIJA

                                       15.

                                       SINGAPŪRAS

                                       16.

                                       PIETŲ KORĖJA

                                       17.

                                       UKRAINA

                                       18.

                                       JUNGTINIAI ARABŲ EMYRATAI

                                       19.

                                       URUGVAJUS

                                       20.

                                       KINIJA (*)

                                 II.   KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS YPATINGIEJI ADMINISTRACINIAI REGIONAI

                                       YAR Honkongas

                                       YAR Makao

                                 III.   DARINIAI IR TERITORINĖS VALDOS, BENT VIENOS VALSTYBĖS NARĖS NEPRIPAŽINTI KAIP VALSTYBĖS

                                       Taivanas

                        (*)  Su sąlyga, kad bus patvirtinta, jog tai bus daroma abipusiškai."

            Priimta Briuselyje 2021 m. spalio 29 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               G. DOVŽAN

            (1)  OL L 208I, 2020 7 1, p. 1.

            (2)  OL L 230, 2020 7 17, p. 26.

            (3)  OL L 248, 2020 7 31, p. 26.

            (4)  OL L 261, 2020 8 11, p. 83.

            (5)  OL L 354, 2020 10 26, p. 19.

            (6)  OL L 431, 2020 12 21, p. 75.

            (7)  OL L 33, 2021 1 29, p. 1.

            (8)  OL L 41, 2021 2 4, p. 1.

            (9)  OL L 165I, 2021 5 11, p. 66.

            (10)  OL L 198, 2021 6 4, p. 1.

            (11)  OL L 221, 2021 6 21, p. 12.

            (12)  OL L 235, 2021 7 2, p. 27.

            (13)  OL L 255, 2021 7 16, p. 3.

            (14)  OL L 306, 2021 8 31, p. 4.

            (15)  OL L 320, 2021 9 10, p. 1.

            (16)  OL L 341, 2021 9 24, p. 1.

            (17)  OL L 360, 2021 10 11, p. 128.

            (18)  OL L 182, 2021 5 21, p. 1.

            (19)  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

            (20)  OL L 176, 1999 7 10, p. 31.

            (21)  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

            (22)  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

            (23)  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

            (24)  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).