title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Belgijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/1

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Belgijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/01)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Belgija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Belgijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Belgijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Belgijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  Belgija kartu su nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektu pateikė federalinio plano projektą, keturių regioninių planų projektus ir kelis papildomus priedus. Nors pridėti papildomų dokumentų galima, galutiniame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane turi būti išdėstyti visi pagal reglamentą privalomi elementai, įskaitant visą informaciją, kuria remiantis galima įvertinti siūlomus užmojo lygius ir jų įgyvendinimo plano tinkamumą, visų pirma išsamiai apžvelgiant politiką ir priemones ir kartu pateikiant poveikio vertinimą. Norint parengti geresnį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, kuris savo ruožtu taptų naudingesne įvairių atsakingų institucijų bendradarbiavimo vykdant energetikos pertvarką paramos priemone, reikia didelių pastangų ir politinės valios. Reikia skirti ypatingą dėmesį priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir energijos vartojimo efektyvumo aspektų ir kitų aspektų sąsajoms, visų pirma nustatant konkretesnius ir kiekybiškai įvertinamus uždavinius, susijusius su energetiniu saugumu, vidaus rinka, moksliniais tyrimais, inovacijomis ir konkurencingumu, nurodant, kaip tai padės mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įgyvendinti su atsinaujinančiųjų išteklių energija ir energijos vartojimo efektyvumu susijusius užmojus ir geriau paaiškinant, kaip buvo atsižvelgta į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;

                  (14)

                  būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta išsami konkurencingumo apžvalga, apimanti ne tik daug energijos suvartojančius pramonės sektorius, bet ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorių, pateikiant konkrečią padėties pasaulinėje rinkoje analizę, kurioje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga toliau integruoti žiedinės ekonomikos politiką pabrėžiant jos naudą, susijusią su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Belgijai grindžiamos Belgijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA BELGIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Papildyti informaciją apie politiką ir priemones, būtinas siekiant įgyvendinti 2030 m. tikslą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 35 %, palyginti su 2005 m., sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, be kita ko, statybos ir transporto sektoriuose, kuriuose išmetamą teršalų kiekį reikės mažinti daugiausiai, pateikiant daugiau informacijos apie jų mastą, įgyvendinimo tvarkaraštį ir tikėtiną poveikį. Patikslinti, kaip ketinama naudoti lankstumo užtikrinimo priemones pastangų pasidalijimo sektoriuose, į apskaitą įtraukiamuose žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuose ir sektoriuose, kuriems taikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema.

                  2.

                  Gerokai padidinti užmojo lygį, kad Belgijos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų bent 25 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Nurodyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai pasiekti tokį įnašą. Taip pat užtikrinti, kad Belgijos 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (9) I priede, būtų visiškai įgyvendintas ir nuo 2021 m. išlaikytas kaip bazinis lygis, ir paaiškinti, kaip Belgija ketina pasiekti ir išlaikyti tokią bazinę dalį. Dėti daugiau pastangų šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir sustiprinti pastangas siekiant padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir paįvairinti jos šaltinius transporto sektoriuje. Pateikti išsamesnę informaciją, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose, įskaitant administracinių procedūrų supaprastinimą.

                  3.

                  Padidinti energijos vartojimo efektyvumo užmojį sumažinant galutinės energijos suvartojimą, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Siūlomą politiką ir priemones pagrįsti poveikio vertinimu ir išsamesne informacija apie įgyvendinimo mastą ir tvarkaraštį 2021–2030 m. laikotarpiu.

                  4.

                  Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones. Vertinant išteklių adekvatumą elektros energijos sektoriuje, atsižvelgti į regioninį kontekstą ir faktinį jungiamųjų linijų ir gamybos pajėgumų potencialą kaimyninėse šalyse.

                  5.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  6.

                  Sustiprinti jau ir taip gerą regioninį bendradarbiavimą Penkiašaliame energetikos forume, visų pirma remiantis 2019 m. kovo 4 d. politine deklaracija, kuria į tą regioninį bendradarbiavimą įtrauktas nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų rengimas ir jų įgyvendinimo stebėsena, visų pirma sprendžiant svarbius tarpvalstybinio bendradarbiavimo klausimus.

                  7.

                  Daugiausia kokybinę informaciją apie investicijų poreikius geriau išreikšti kiekybiškai ir išsamiai įvertinti bendrus uždaviniams įvykdyti reikalingų investicijų poreikius. Pateikti bendrą investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą nacionalinį, regioninį ir Sąjungos lygmens finansavimą.

                  8.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  9.

                  Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, be kita ko, įtraukiant kiekybinį įvertinimą.

                  10.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui ir gebėjimams, be kita ko, regionuose, kuriuose išmetama daug anglies dioksido, ir pramoniniuose regionuose. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant daugiau informacijos apie esamas ir galimas priemones, energijos nepritekliaus problemos sprendimo planus ir tikėtiną jų poveikį, kartu atliekant analizę, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 211.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1000 final.

         (5)  COM(2019) 501 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 211.

         (7)  SWD(2019) 211.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

         (9)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Čekijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/9

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Čekijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/03)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Čekija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Čekijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (4)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

                  (5)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (7)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (8)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Čekijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Čekijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (9)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (10)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (11)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (12)

                  energetikos sąjungos aspektų sąsajos plano projekte matomos, bet aiškiai neįvardytos. Galutiniame plane Čekija turėtų išsamiau pristatyti minėtas įvairių energetikos sąjungos aspektų sąsajas nurodydama sinergiją pagal priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo aspektą, pvz., biokuro ir žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės. Be to, reikėtų nuodugniau išnagrinėti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų sinergiją laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius energijos tiekimo saugumo tikslus ir spręsti energijos nepritekliaus problemas, taip pat pateikiant aiškų įgyvendinimo tvarkaraštį. Svarbus elementas, kurį reikėtų išsamiau apsvarstyti galutiniame plane, yra teisingo perėjimo planavimas anglių pramonės regionuose ir regionuose, kuriuose išmetama daug anglies dioksido. Dar svarbu apsvarstyti klimato kaitos keliamą pavojų energijos tiekimui. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

                  (13)

                  būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

                  (14)

                  Komisijos rekomendacijos Čekijai grindžiamos Čekijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA ČEKIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Padidinti Čekijos užmojo lygį, kad 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis įgyvendinant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą būtų bent 23 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir pasiūlyti tinkamas priemones siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą Čekijos plane pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Įtraukti priemones, kuriomis sumažinama administracinė našta ir sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose.

                  2.

                  Padidinti užmojo lygį, susijusį su pirminės energijos suvartojimo mažinimu, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kuriomis iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Tiksliau nurodyti politiką ir priemones, kurias numatoma patvirtinti per 2021–2030 m. laikotarpį, be kita ko, remiantis tikėtino jų poveikio vertinimu.

                  3.

                  Įtraukti būsimo energijos rūšių derinio prognozes, įskaitant atsinaujinančiuosius dujų išteklius, ir planuojamas energetikos sistemos atsparumo didinimo priemones, taip pat reguliavimo apkrova, kibernetinio saugumo ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų priemones. Išsamiau pristatyti politiką ir priemones, kuriomis siekiama labiau paįvairinti gamtinių dujų tiekimo iš trečiųjų šalių šaltinius. Be to, nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant priemones, kuriomis užtikrinamas lankstumas ir ilgalaikis branduolinių medžiagų ir kuro tiekimas atsižvelgiant į branduolinės energijos gamybos pajėgumų didinimą.

                  4.

                  Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma aiškiai apibrėžtas naujas ir planuojamas priemones. Apibūdinti atsinaujinančiųjų dujų išteklių potencialą. Į galutinį planą įtraukti bendrą esamų ir būsimų konkurencijos didinimo priemonių įvertinimą.

                  5.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  6.

                  Tęsti puikų regioninį bendradarbiavimą Višegrado grupėje, kurią sudaro Čekija, Vengrija, Lenkija ir Slovakija, ir dvišalius dialogus su kitomis valstybėmis narėmis. Tas bendradarbiavimas gali apimti tokias temas, kaip tolesnė energijos vidaus rinkos integracija, su sistemos adekvatumo vertinimu susijusios priemonės atsižvelgiant į planuojamą tolesnį pajėgumų rinkos veikimą, teisingo perėjimo klausimai, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ir tolesnis atsinaujinančiųjų išteklių energijos panaudojimas, įskaitant atitinkamą poveikį energetikos sistemai ir tarpvalstybinei prekybai elektra.

                  7.

                  Papildyti investicijų poreikių ir šaltinių, įskaitant tinkamą nacionalinį, regioninį ir Sąjungos finansavimą, analizę, kuri kol kas apsiriboja tam tikra politika, į ją įtraukiant bendrą investicijų, reikalingų energetikos ir klimato politikos uždaviniams įvykdyti, apžvalgą. Taip pat kaip finansavimo šaltinį apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (9).

                  8.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  9.

                  Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas ir kiekybiškai įvertintas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai.

                  10.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane reikėtų, visų pirma, išnagrinėti energetikos pertvarkos poveikį gyventojams dėl laipsniško anglių atsisakymo arba kitų pokyčių sektoriuose, kuriuose suvartojama daug energijos, ir susieti tai su Čekijos strategine programa „ReStart“, kuria skatinamas teisingas perėjimas Čekijos anglių pramonės regionuose. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant jo įvertinimą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD (2019) 214.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD (2019) 1002 final.

         (5)  COM (2019) 503 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD (2019) 214.

         (7)  SWD (2019) 214.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

         (9)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Danijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/13

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Danijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/04)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 288 straipsnį,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Danija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 21 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Danijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas skelbiamas (2) kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Danijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Danijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  galutiniame plane Danija turėtų atsižvelgti į penkių energetikos sąjungos aspektų sinergiją ir principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, pavyzdžiui, paaiškindama, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą. Kitas svarbus elementas, kurį reikėtų įtraukti į galutinį planą, yra papildoma informacija apie konkrečius uždavinius, susijusius su reguliavimu apkrova, sutelktąja apkrova, sistemos lankstumu, pažangiaisiais tinklais, elektros energijos kaupimu, paskirstytąja elektros energijos gamyba, vartotojų apsauga ir konkurencingumu mažmeniniame energetikos sektoriuje, siekiant įvykdyti 2030 m. uždavinį 100 % elektros energijos gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių. Svarbu, kad į galutinį planą būtų įtrauktas išsamus visų energijos, ypač iškastinio kuro, subsidijų aprašas, apimantis nacionalinę laipsniško jų panaikinimo politiką, priemones ir tvarkaraštį. Planas taip pat būtų geresnis, jeigu į jį būtų įtraukta informacija apie tai, kokį pavojų klimato kaita gali kelti energijos tiekimui. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

                  (14)

                  būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta dar nuodugnesnė analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, turint omenyje, be kita ko, pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Remiantis energetikos technologijų eksporto strategija į galutinį planą būtų galima įtraukti pamatuojamus ateities uždavinius ir nurodyti jiems įvykdyti reikalingą politiką ir priemones. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane taip pat būtų galima pabrėžti mažesnį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį dėl didelio užmojo veiksmų, susijusių su žiedine ekonomika;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Danijai grindžiamos Danijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA DANIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Patikslinti, kaip ji ketina pasiekti 2030 m. tikslą sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 39 %, palyginti su 2005 m. lygiu, be kita ko, parengti tolesnę ekonomiškai efektyvią pastatų sektoriaus politiką, dar patikslinti planuojamą transporto politiką ir nurodyti, kaip ji ketina naudotis lankstumo priemonėmis pastangų pasidalijimo, žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuose ir tuose sektoriuose, kuriems taikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema.

                  2.

                  Sveikintiną Danijos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 55 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Be kita ko, patikslinti orientacinę šio tikslo įgyvendinimo trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai. Taip pat pasiūlyti trajektorijas ir atitinkamas priemones transporto sektoriuje siekiant įgyvendinti transporto tikslą pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Pateikti išsamesnę informaciją apie konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti biomasės tiekimo ir naudojimo tvarumą energetikos sektoriuje, atsižvelgiant į biomasės svarbą Danijos energijos rūšių derinyje.

                  3.

                  Gerokai padidinti savo užmojį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pasiūlyti didesnio užmojo politiką ir priemonių, kuriomis būtų kompensuojamas tikėtinas gerokai mažesnio su energijos vartojimo efektyvumu susijusios finansavimo ir sutarto energijos mokesčių sumažinimo poveikis ir kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Įtraukti naujas priemones, kuriomis siekiama ir įmanoma užtikrinti sutaupomą energijos kiekį, reikalaujamą pagal Direktyvos 2012/27/ES 7 straipsnį. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į Danijos sprendimą nebetaikyti dabartinės energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemos, dėl kurio sumažės galutinės energijos taupymo veiksmams skiriamas finansavimas. Geriau paaiškinti, kokiomis priemonėmis galima įgyvendinti švaresnio ir veiksmingesnio transporto ir transporto priemonių tikslus.

                  4.

                  Nustatyti aiškius, pamatuojamus ir į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus.

                  5.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  6.

                  Plėtoti jau ir taip gerą regioninį bendradarbiavimą, visų pirma, su kitomis Šiaurės šalimis (Suomija, Islandija, Norvegija ir Švedija) ir Baltijos šalimis (Estija, Latvija ir Lietuva), aprėpiant kitus bendradarbiavimo mechanizmus. Galimos tvirtesnio bendradarbiavimo atsinaujinančiųjų išteklių energetikos klausimais sritys yra, be kita ko, planuojamas statistinis perdavimas arba hibridiniai atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektai, kuriuos įgyvendinant jūros vėjo gaminama elektros energija tiekiama daugiau nei vienai rinkai. Mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje tai gali būti mokslinių tyrimų programų derinimas, koordinuojamas finansavimas ir sinergijos su kitomis valstybėmis narėmis ir Sąjungos programomis ir iniciatyvomis nustatymas.

                  7.

                  Labiau išplėtoti pateiktą investicijų poreikių analizę įvertinant pagal planuojamą politiką klimato ir energetikos srities tikslams iki 2030 m. įgyvendinti reikalingų viešųjų ir privačiųjų investicijų poreikius ir nurodant tikėtinus jų finansavimo šaltinius.

                  8.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  9.

                  Papildyti palankiai vertintiną klimato kaitos švelninimo ir kovos su oro tarša politikos integravimą pateikiant daugiau kiekybinės informacijos, įskaitant bent privalomą informaciją apie prognozuojamą išmetamą oro teršalų kiekį pagal planuojamą politiką ir priemones.

                  10.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 275.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1003 final.

         (5)  COM(2019) 504 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 275.

         (7)  SWD(2019) 275.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Vokietijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/17

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Vokietijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/05)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Vokietija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 20 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Vokietijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Vokietijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Vokietijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  atsižvelgiant į tai, kad plano projekte pateikti nacionaliniai energetikos ir klimato politikos tikslai apskritai nustatyti tinkamai, galutiniame plane galima būtų nurodyti pagrindinius tų tikslų sąryšius juos susiejant tiek su nacionalinio užmojo lygiu, tiek su laikinomis, planuojamomis, papildomomis ir esamomis politikos priemonėmis. Pateikus papildomos informacijos apie sektorių susiejimą ir įvairiuose ūkio sektoriuose taikomų susijusių paskatų sistemą būtų galima nuodugniau įvertinti politikos ir priemonių suderinamumą tarpusavyje ir su energetikos sąjungos aspektais. Tuo tikslu galima apsvarstyti galimybę nustatyti investicijų poreikius, susijusius su visais energetikos sąjungos aspektais, išvengiant netikėto kintančių kainų poveikio ir užtikrinant toliaregišką laipsnišką energetikos subsidijų atsisakymą; taip pat galima skirti dėmesio energijos nepritekliaus mažinimo priemonėms, kuriomis sumažinamas poveikis pažeidžiamiems vartotojams. Išsamus poveikio vertinimas būtų naudingas siekiant įvertinti politikos sąveiką, pvz., kiekybiškai įvertinant tvaraus biomasės tiekimo energijai gaminti poveikį į apskaitą įtraukiamam teršalų kiekiui, išmetamam ir absorbuojamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, taip pat įvertinant klimato kaitos keliamą pavojų energetiniam saugumui. Papildomas energetikos sąjungos aspektų sąsajas galėtų padėti įvertinti galutiniame plane pateikiama kiekybinė įvairių kuriamų lankstumo užtikrinimo priemonių, kuriomis siekiama į elektros energetikos sistemą integruoti didėjančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, apžvalga. Galima pateikti išsamesnę informaciją apie tai, kaip nacionalinėje politikoje ir priemonėse, susijusiose su įvairiais energetikos sąjungos aspektais, atsižvelgiama į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;

                  (14)

                  dar vienas elementas, kuriam reikia skirti daugiau dėmesio, yra pramonės konkurencingumas, sritys, kuriose Vokietija turi konkurencinių pranašumų, ir vykdant energetikos pertvarką galintys kilti sunkumai. Būtų naudinga nustatyti išmatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką ir priemones jas tinkamai susiejant su įmonių, pramonės ir švietimo politika. Taip pat būtų naudinga galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Vokietijai grindžiamos Vokietijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA VOKIETIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Nurodyti papildomą ekonomiškai efektyvią politiką ir priemones, visų pirma pastatų, transporto ir žemės ūkio sektoriuose, siekiant sumažinti didelį prognozuojamą atotrūkį nuo 2030 m. tikslo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 38 %, palyginti su 2005 m., sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema.

                  2.

                  Nurodyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kurias taikydama Vokietija galėtų laiku ir ekonomiškai efektyviai pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija sudarytų bent 30 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo. Pasiūlyti trajektorijas ir nustatyti konkrečias priemones siekiant įgyvendinti transporto tikslą pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Pateikti išsamesnę informaciją, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose, taip pat, kaip bus paprastinamos administracinės procedūros.

                  3.

                  Nurodyti pakankamai didelio užmojo nacionalinį įnašą, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimu, atsižvelgiant į poreikį visiems dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. tikslo, ir pagrįsti nacionalinį įnašą politika ir priemonėmis, kurių mastas turi būti pakankamas, kad būtų galima sutaupyti atitinkamą energijos kiekį. Aiškiai nurodyti politiką, kurią numatoma patvirtinti ir įgyvendinti per 2021–2030 m. laikotarpį, jos tikėtiną poveikį, įgyvendinimo tvarkaraštį ir biudžeto reikalavimus.

                  4.

                  Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones, taip pat pateikti informaciją apie laipsnišką branduolinės energetikos atsisakymą.

                  5.

                  Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos uždavinius ir tikslus, visų pirma priemones, kuriomis siekiama stiprinti rinkos signalus ir didinti veiksmingą rinkos sudedamųjų dalių poveikį elektros kainai. Pateikti tvarkaraštį ir atitinkamas priemones, kuriomis numatoma spręsti elektros energetikos sistemos struktūrinės perkrovos klausimus ir siųsti rinkai veiksmingus supirkimo ir su vieta susijusius signalus; tai svarbus galutinio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano elementas ir, visų pirma, pagrindas toliau bendradarbiauti ir derinti veiksmus su kitomis valstybėmis narėmis, atsižvelgiant į energijos vidaus rinkos veikimą.

                  6.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo 2022 m. iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti galutinio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  7.

                  Rengiant ir įgyvendinant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą tęsti regioninį bendradarbiavimą atitinkamose aukšto lygio grupėse ir konsultuotis su kaimyninėmis valstybėmis narėmis. Tuo tikslu sutelkti dėmesį į laipsnišką anglių ir lignito atsisakymą, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą ir energijos vidaus rinką, sprendžiant tinklų sujungimo masto ir pajėgumų klausimus nuo 2021 m., regioninio bendradarbiavimo priemones, susijusias su sistemos adekvatumo įvertinimu, teisingą perėjimą ir energetikos sistemos pokyčius, būtinus norint didinti iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamos energijos dalį, dėl kurių, kaip manoma, keisis tarpvalstybinė prekyba elektros energija ir sistema turės būti lankstesnė.

                  8.

                  Papildyti su elektros energijos perdavimo infrastruktūra susijusių investicijų poreikių analizę, įtraukiant į ją bendrą investicijų, reikalingų energetikos ir klimato politikos uždaviniams įvykdyti, apžvalgą. Pateikti bendrą tokių investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą finansavimą nacionaliniu, regioniniu ir Sąjungos lygmenimis.

                  9.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  10.

                  Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas ir kiekybiškai įvertintas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai.

                  11.

                  Įtraukti teisingo ir sąžiningo perėjimo aspektus, visų pirma pateikiant išsamesnę informaciją apie energetikos pertvarkos ir numatomo laipsniško anglių atsisakymo arba pokyčių kituose sektoriuose, kuriuose išmetama daug anglies dioksido, socialinį ir ekonominį poveikį. Aprašyti susijusį planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui ir gebėjimams. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant atskirą energijos nepritekliaus įvertinimą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 229.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1004 final.

         (5)  COM(2019) 505 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 229.

         (7)  SWD (2019) 229.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Airijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/25

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Airijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/07)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Airija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 21 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Airijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Airijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Airijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  galutiniame plane Airija turėtų remtis plano projekte apsvarstyta politikos sričių sąveika ir išnagrinėti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir energijos vidaus rinkos aspektų sinergiją. Vienas toks klausimas – numatomo laipsniško anglių atsisakymo ir didėjančios atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies poveikis energetiniam saugumui ir elektros energijos sistemos gamybos pajėgumų adekvatumui. Kitas klausimas, kurį reikia išnagrinėti, – numatomo didesnio biomasės naudojimo suderinamumas su planais padidinti dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės absorbuojamų teršalų kiekį. Dar vienas svarbus elementas, kurį reikia įtraukti į galutinį planą, yra principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikymas nustatant atsinaujinančiųjų išteklių energetikai skiriamos paramos tinkamumo kriterijus ir siūlant politiką, susijusią su energetinio saugumo ir energijos vidaus rinkos aspektais. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

                  (14)

                  būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat praverstų apsvarstyti žiedinės ekonomikos vaidmenį nurodant nacionalines strategijas bei veiksmų planus ir jų pranašumus ir galimus kompromisus, susijusius su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Airijai grindžiamos Airijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA AIRIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Pasiūlyti papildomas priemones, visų pirma pastatų ir transporto sektoriuose, siekiant ekonomiškai efektyviai sumažinti didelį prognozuojamą atotrūkį nuo 2030 m. tikslo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 30 %, palyginti su 2005 m., sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema.

                  2.

                  Pasiūlyti, kad Airijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. tikslo būtų bent 31 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (9) I priede, būtų visiškai įgyvendintas ir nuo 2021 m. būtų išlaikytas kaip bazinis lygis, ir paaiškinti, kaip ketinama pasiekti ir išlaikyti tokią bazinę dalį. Pasiūlyti trajektorijas ir atitinkamas priemones šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir transporto sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir transporto tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje. Nustatyti priemones, kuriomis būtų sumažinama administracinė našta, ir pateikti išsamią informaciją apie priemones, kuriomis bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose.

                  3.

                  Gerokai padidinti savo užmojį, susijusį su energijos vartojimo efektyvumu, sumažinant absoliutujį suvartojamą galutinės ir pirminės energijos kiekį, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Nurodyti galutinį įnašą kaip konkrečią vertę, rodančią, kiek suvartojama pirminės ir galutinės energijos. Išsamiai išdėstyti sutaupomo energijos kiekio apskaičiavimo metodiką. Taip pat reikia nurodyti energijos vartojimo efektyvumo politikai įgyvendinti reikalingas investicijas.

                  4.

                  Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, visų pirma dujų ir naftos sektoriuose, atsižvelgiant į neaiškumus, susijusius su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos.

                  5.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  6.

                  Išnaudoti Šiaurės jūros šalių bendradarbiavimo energetikos klausimais ir iniciatyvos „Švari energija ES saloms“ teikiamas galimybes siekiant įgyvendinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą ir užtikrinti, kad būtų laiku įgyvendinti vykdomi jungčių projektai. Atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės sprendimą išstoti iš Europos Sąjungos, numatyti priemones, kaip užtikrinti tęstinį regioninį bendradarbiavimą su Jungtine Karalyste dėl avarinės parengties ir reagavimo elektros energetikos sektoriuje ir dėl dujų ir naftos tiekimo saugumo.

                  7.

                  Išvardyti įgyvendintus veiksmus ir planus laipsniškai atsisakyti energetikos subsidijų, visų pirma susijusių su iškastiniu kuru.

                  8.

                  Apibūdinti įvairių scenarijų poveikį oro taršai pateikiant pagrindžiamąją informaciją ir apsvarstant sinergiją ir kompromisus.

                  9.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamos politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Galutiniame plane reikėtų, visų pirma, įvertinti pertvarkos poveikį regionų, kuriuose išmetama daug anglies dioksido, gyventojams. Papildyti energijos nepritekliaus problemos sprendimo strategiją nurodant orientacinius energijos nepritekliaus mažinimo tikslus, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 230.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1006 final.

         (5)  COM(2019) 507 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 230.

         (7)  SWD(2019) 230.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

         (9)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).