               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 18
            COM(2016) 66 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Turkmėnistano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos, Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kroatijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Rumunijos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Pridedamas pasiūlymas yra teisinė priemonė, kuriuo remiantis galima pateikti rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos anatominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Turkmėnistano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos, Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kroatijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Rumunijos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (toliau – Protokolas).

               i)Rekomendacija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pritariama, kad Europos Komisija sudarytų protokolą Europos atominės energijos bendrijos vardu.

               Šis pasiūlymas pateikiamas kartu su:

               ii)pasiūlymu dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo pasirašymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu;

               iii)pasiūlymu dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo sudarymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu.

               Remiantis aktais dėl Bulgarijos Respublikos, Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kroatijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Rumunijos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimo į Europos Sąjungą, Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Estijos Respublika, Kroatijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Lenkijos Respublika, Rumunija, Slovėnijos Respublika ir Slovakijos Respublika prie Europos Sąjungos bei jos valstybių narių pasirašytų ar sudarytų susitarimų prisijungia prie jų pridedamais protokolais.

               Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Turkmėnistano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas (toliau – Susitarimas) pasirašytas Briuselyje 1998 m. gegužės 25 d. (Susitarimas kol kas neįsigaliojo, šiuo metu vyksta jo ratifikavimo procedūros).

               Pagal siūlomą Protokolą Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Estijos Respublika, Kroatijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Vengrija, Maltos Respublika, Lenkijos Respublika, Rumunija, Slovėnijos Respublika ir Slovakijos Respublika tampa Susitarimo Susitariančiosiomis Šalimis, o ES įsipareigoja pateikti autentišką Susitarimo versiją anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis.

               Komisija mano, kad derybų rezultatai yra patenkinami, ir prašo Tarybos priimti Tarybos sprendimą, kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos anatominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Turkmėnistano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos, Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kroatijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Rumunijos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Turkmėnistano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos, Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kroatijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Rumunijos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrą pastraipą,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)pagal 2003 m. Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį, 2005 m. Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį ir 2011 m. Kroatijos Respublikos stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį dėl prisijungimo prie Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Turkmėnistano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (toliau – Susitarimas) susitariama sudarant Susitarimo protokolą. Pagal 2003, 2005 ir 2011 m. stojimo aktų 6 straipsnio 2 dalį tokiam prisijungimui turi būti taikoma supaprastinta procedūra, pagal kurią Taryba, vieningai veikdama valstybių narių vardu, ir atitinkamos trečiosios šalys turi sudaryti protokolą;

               (2)2003 m. gruodžio 8 d. Taryba įgaliojo Komisiją Bendrijos bei jos valstybių narių vardu pradėti derybas su Turkmėnistanu dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Turkmėnistano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą;

               (3)2006 m. spalio 23 d. Taryba įgaliojo Komisiją Bendrijos bei jos valstybių narių vardu pradėti derybas su Turkmėnistanu dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Turkmėnistano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą;

               (4)2012 m. rugsėjo 14 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su atitinkamomis trečiosiomis šalimis
                  1
                dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių pasirašytų arba sudarytų susitarimų pritaikymo, siekiant atsižvelgti į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą;

               (5)dėl tų klausimų, kurie priklauso Europos atominės energijos bendrijos kompetencijai, turėtų būti pritarta tam, kad Komisija sudarytų protokolą;

               4)Protokolo pasirašymui ir sudarymui taikoma atskira procedūra tais klausimais, kurie priklauso Sąjungos ir jos valstybių narių kompetencijai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               Vienintelis straipsnis

               Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu patvirtinamas Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Turkmėnistano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos, Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kroatijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Rumunijos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymas.

               Protokolo tekstas pridedamas prie sprendimo dėl jo pasirašymo.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų pasirašytų arba sudarytų susitarimų pritaikymo atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (Tarybos dok. Nr. 13351/12 LIMITED).


                      RESTREINT UE

                                      Bisáis, 20140730
                                      CQVÇ2014) 493 final

                           RekooKrlacija

                     TMÔBŒ SEREMXM^S

kuiuo Kí misija рбфпв pradėti deiyhas dėl Eotţns Sąjungos ir liiiso
                  RespuHikns reackiisijossusitariim

                        RESTREINT UE
 ---pagebreak---      RESTREINT UE

                    DECLASSIFIED PART
LT                                      L.T
                    on   3 0 JAN 2015
     RESTREINT UE
 ---pagebreak---      RESTREINT UE

                    DECLASSIFIED PART
LT                                      IT
                    on   3 0 JAN 2015
     RESTREINT UE
 ---pagebreak---      RESTREINT UE

                    DECLASSIFIED PART

                    on   3 0 JAN 2015

LT                                      i-т
     RESTREINT UE
 ---pagebreak---      RESTREINT UE

                    DECLASSIFIED PART

                    on   3 0 JAN 2015

LT                                      LT
     RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                     RESTREINT UE

                                         Rekomendacija

                                TARYBOS SPRENDIMAS

      kuriuo Komisija įgaliojama pradėti derybas dėl Europos Sąjungos Ir Tuniso
                         Respublikos readmisijos susitarimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač įjos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
kadangi turėtų būti pradėtos derybos siekiant su Tunisu sudarvi i readmisijos susitarimą,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                          1 straipsnis
Komisija įgaliojama Sąjungos vardu vesti derybas dėl tarptautinio Europos Sąjungos ir Tuniso
readmisijos susitarimo.

                                          2 straipsnis
Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

                                          3 straipsnis
Derybos vykdomos konsultuojantis su Integracijos, migracijos ir išsiuntimo darbo grupe.

                                           4 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Komisijai.

Priimta Briuselyje

                                              Tarybos vardu
                                              Pirmininkas

                                                                  DECLASSIFIÉDPÃRT

                                                                  on     3 0 JAN 2015

                                                6

                                    RESTREINT UE
 ---documentbreak--- ANNEX to COM(2014)493 final remains RESTREINT UE
                    (not declassified)


title: Rekomendacija Tarybos sprendimas panaikinantis Sprendimą 2005/183/EB dėl perviršinio deficito Lenkijoje

text:
     LT

LT        LT
 ---pagebreak---               EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                             Briuselis, 11.6.2008
                                             SEK(2008) 2011 galutinis

                                Rekomendacija

                          TARYBOS SPRENDIMAS

     panaikinantis Sprendimą 2005/183/EB dėl perviršinio deficito Lenkijoje

                              (pateikta Komisijos)

LT                                                                            LT
 ---pagebreak---                                   AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.       APLINKYBĖS

     Sutarties 104 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turėtų vengti perviršinio deficito, taip
     pat nustatyta tokio deficito nustatymo bei ištaisymo tvarka. Perviršinio deficito procedūra
     (PDP) išsamiau aptarta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito
     procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo1, kuris yra Stabilumo ir augimo pakto
     dalis. Pagal Sutarties 104 straipsnio 2 dalį Komisija tikrina, kaip laikomasi biudžetinės
     drausmės pagal šiuos du kriterijus: a) ar planuojamas arba faktinis valdžios sektoriaus
     biudžeto deficitas yra didesnis už 3 % BVP pamatinę vertę (nebent deficito santykis gerokai ir
     nuolat mažėjo ir beveik pasiekė pamatinę vertę arba pamatinės vertės perviršis yra tik
     išimtinis ir laikinas, o santykis lieka artimas pamatinei vertei); ir b) ar valdžios sektoriaus
     skola viršija 60 % BVP pamatinę vertę (nebent skolos santykis pakankamai mažėja ir tinkamu
     tempu artėja prie pamatinės vertės).

     Pagal Sutarties priede pateiktą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros (PDP) Komisija
     teikia PDP vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį Protokolą, valstybės narės,
     vadovaudamosi Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 4 straipsniu, du kartus per metus, t. y.
     iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., turi pranešti apie valdžios sektoriaus deficitą ir skolą bei
     kitus susijusius kintamuosius2,3. Kaip paaiškinta langelyje pateiktame tekste, Lenkija buvo
     viena iš šalių, kurios pasinaudojo 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo
     sistemų klasifikavimo įgyvendinimo pereinamuoju laikotarpiu, todėl ji pranešė deficito ir
     skolos duomenis iki 2007 m. kovo mėn. be 1999 m. pensijų reformos grynųjų išlaidų (šiuo
     metu šios išlaidos sudaro apie 2 % BVP per metus). Nuo tada deficito ir skolos duomenys
     pranešami vadovaujantis Eurostato sprendimu. Jeigu aiškiai nenurodyta kitaip, visi šiame
     dokumente pateikti duomenys atitinka Eurostato sprendimą.

                                         Pensijų sistemų klasifikavimas
     Šalies pensijų sistemą paprastai sudaro skirtingos pakopos, kaip antai einamojo finansavimo arba
     pensijų finansavimo ne iš fondų sistemos ir pensijų kaupimo sistemos; be to, jos gali būti nustatytų
     išmokų arba nustatytų įmokų pensijų sistemos.
     Jeigu pensijų sistema priskiriama valdžios sektoriui, surenkamos įmokos ir mokamos išmokos yra
     valdžios sektoriaus pajamos ir išlaidos ir turi įtakos valdžios sektoriaus balansui. Jeigu pensijų sistema
     priskiriama ne valdžios, o kitam sektoriui, pagal ją surenkamos įmokos ir mokamos išmokos neturi
     įtakos valdžios sektoriaus balansui. ESS 95 apskaitos taisyklėse nustatyta, kad valdžios sektoriui
     priskiriamas pensijų sistemas „nustato, kontroliuoja ir finansuoja vyriausybė“.
     2004 m. kovo 2 d. Eurostatas išaiškino, kad nustatytų įmokų pensijų kaupimo sistemos neatitinka šių
     kriterijų, nes pagal tokias sistemas mokamos pensijos i) pirmiausia priklauso nuo finansų rinkų veiklos
     rezultatų (t. y. jos nėra vyriausybės kontroliuojamos), ir ii) finansuojamos iš atsargų, kurios
     ekonomiškai nepriklauso vyriausybei. Net jeigu nustatytų įmokų pensijų kaupimo sistemos yra
     privalomos arba jeigu jas administruoja vyriausybė (pavyzdžiui, ta pati už einamojo finansavimo

     1
             OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL
             L 174, 2005 7 7, p. 5).
     2
             OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB)
             Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).
     3
             Naujausias Lenkijos pranešimas pateiktas svetainėje
             http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.

LT                                                       2                                                        LT
 ---pagebreak---      pakopą atsakinga vyriausybės agentūra), arba jeigu vyriausybė garantuoja tam tikrą minimalią pensiją,
     šios sistemos neturėtų būti priskiriamos valdžios sektoriui (*).
     Šiam sprendimui įgyvendinti nustatytas pereinamasis laikotarpis, kuris baigėsi 2007 m. pavasarį
     (pirmasis 2007 m. pranešimas) (**).
     (*) 2004 m. kovo 2 d. Eurostato pranešimas spaudai Nr. 30/2004.
     (**) 2004 m. rugsėjo 23 d. Eurostato pranešimas spaudai Nr. 117/2004.

     2004 m. gegužės 12 d. Komisija, priėmusi ataskaitą pagal 104 straipsnio 3 dalį, pradėjo
     perviršinio deficito procedūrą Lenkijai, nes 2003 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo
     4,1 % BVP (neįskaitant pensijų reformos išlaidų)4. 2004 m. liepos 5 d. Taryba, remdamasi
     Komisijos rekomendacija, nusprendė, kad Lenkijoje susidarė perviršinis deficitas pagal
     104 straipsnio 6 dalį5. Tarybos sprendime nustatyta, kad deficito ir skolos rodikliai turi būti
     padidinti, jeigu pensijų kaupimo sistemos neįtraukiamos į bendrąjį valdžios sektorių pagal
     Eurostato sprendimą dėl pensijų kaupimo sistemų klasifikavimo (žr. tekstą langelyje). Tuo
     pačiu metu, remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pagal 104 straipsnio 7 dalį pateikė
     Lenkijai rekomendacijas, kad ne vėliau kaip iki 2007 m. valdžios sektoriaus perviršinis
     deficitas būtų ištaisytas6. 2006 m. lapkričio 28 d. Taryba, vadovaudamasi 104 straipsnio
     8 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, nusprendė, kad veiksmai, kurių iki tol ėmėsi
     Lenkijos valdžios institucijos, buvo netinkami7. 2007 m. vasario 27 d. Taryba, vadovaudamasi
     104 straipsnio 7 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, paskelbė naujas
     rekomendacijas.

     Savo antrojoje rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį Taryba rekomendavo Lenkijos
     valdžios institucijoms ištaisyti perviršinį deficitą iki pirminio 2007 m. termino ir patikimai bei
     tvariai sumažinti valdžios sektoriaus deficitą užtikrinant, kad nuo 2006 m. iki 2007 m.
     struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas
     laikinąsias priemones) būtų pagerintas bent 0,5 procentinio punkto BVP. Taryba nustatė, kad
     Lenkijos valdžios institucijos turi imtis veiksmingų priemonių ne vėliau kaip iki 2007 m.
     rugpjūčio 27 d. Be to, Taryba paragino Lenkiją užtikrinti, kad ištaisius perviršinį deficitą būtų
     išlaikytas biudžeto konsolidavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo – struktūrinio 1 % BVP
     deficito.

     4
              SEC (2004) 826.
     5
              OL L 62, 2005 3 9, p. 18.
     6
              Visi su PDP susiję Lenkijai skirti dokumentai pateikti šioje svetainėje:
              http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
     7
              OL L 414, 2006 12 30, p. 81.

LT                                                              3                                            LT
 ---pagebreak---      1 lentelė. 2007 m. vasario 27 d. Tarybos patvirtintas koregavimas
     BVP %, jei nenurodyta kitaip                                            2006                   2007
     Valdžios sektoriaus balansas                                            −3,9           deficitas, artimas 38
     struktūrinio balanso pokytis                                                          ne mažiau kaip + 0,5
     p.m.: Realiojo BVP augimas (%)                                           5,4                     5,1
     Pastaba: Struktūrinis balansas – tai pagal ciklą pakoreguotas balansas, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias
     priemones.
     Šaltinis. Tarybos rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį ir, realiojo BVP augimo atveju, Tarybos nuomonė
     dėl 2006 m. lapkričio mėn. atnaujintos konvergencijos programos; abu dokumentai priimti 2007 m. vasario 27 d.

     2007 m. lapkričio 20 d., t. y. pasibaigus Tarybos rekomendacijoje nustatytam terminui, iki
     kurio turėjo būti imtasi veiksmų, Komisija priėmė komunikatą Tarybai, kuriame padarė
     išvadą, kad veiksmai, kurių Lenkija ėmėsi atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją, atitiko šią
     rekomendaciją. Nors Komisija išreiškė susirūpinimą, ar perviršinis deficitas ištaisytas ilgam
     laikui, t. y. 2008 ir 2009 m., imtis deficito procedūroje numatytų papildomų veiksmų tuo metu
     nebuvo rekomenduota9. 2007 m. gruodžio 4 d. posėdyje Taryba pritarė šiam vertinimui.
     Komisija ir Taryba paragino Lenkijos valdžios institucijas kuo greičiau pateikti atnaujintą
     konvergencijos programą, apibūdinančią jų vidutinės trukmės strategiją, kurį aprėptų visą
     buvimo valdžioje laikotarpį ir kuria būtų siekiama ilgam laikui ištaisyti perviršinį deficitą ir
     toliau siekti vidutinės trukmės tikslo. Nauja programa pateikta 2008 m. kovo mėn. pabaigoje.
     Komisija kartu su šia Tarybos sprendimo rekomendacija Tarybai rekomenduoja pateikti
     nuomonę dėl šios programos.

     Pagal 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito susidarymo
     panaikinamas remiantis Komisijos rekomendacija, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas
     atitinkamoje valstybėje narėje yra ištaisytas.

     2.        NAUJAUSI DEFICITO POKYČIAI
     Komisijos (Eurostato) duomenimis, atsižvelgiant į Lenkijos pranešimo, pateikto iki 2008 m.
     balandžio mėn., duomenis, valdžios sektoriaus deficitas, 2003 m. pasiekęs didžiausią
     6,3 % BVP rodiklį, mažėjo vidutiniškai daugiau nei 1 procentiniu punktu per metus ir
     2007 m. pasiekė 2 % BVP10,11,12. Pasiekta iš esmės geresnių, nei užsibrėžta, rezultatų dėl

     8
             Rekomendacijoje Taryba nurodė 2006 m. lapkričio mėn. atnaujintą konvergencijos programą, kurioje
             numatyta 2007 m. siekti 3,4 % BVP deficito ir kurioje „daroma prielaida, kad, siekiant panaikinti
             sprendimą dėl susidariusio perviršinio deficito pagal 104 straipsnio 12 dalį, Komisija ir Taryba galėtų,
             kaip numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 7 dalyje, 1999 m. pensijų reformos
             biudžetines išlaidas, sudarančias 60 % 2007 m. [apytikriai 2 % BVP 2007 m.], traktuoti pagal linijinę
             mažėjančią skalę. Taryba primena, kad siekiant, jog Lenkija pasinaudotų šia nuostata, deficitas turėtų
             labai ir nuolat mažėti bei pasiekti lygį, artimą pamatinei vertei. Kadangi deficitas 2004–2006 m. labai
             ir nuolat mažėjo, nuo 2007 m. deficito rezultatų ir vėlesnių perspektyvų priklausys, ar ši nuostata gali
             būti taikoma Lenkijai.“
     9
             SEC (2007) 1543.
     10
             2008 m. balandžio 18 d. Eurostato pranešimas spaudai Nr. 54.
     11
             Paskelbus pirmuosius pavasario pranešimo rezultatus deficito santykis paprastai patikslinamas –
             padidinamas arba sumažinamas. Visų valstybių narių atveju toks patikslinimas dažniausiai yra palyginti
             nedidelis ir dažnai nedaug didesnis už nulį. Atsižvelgiant į 2007 m. deficito, apie kurį buvo neseniai
             pranešta, ir deficito pamatinės vertės skirtumą, mažai tikėtina, kad dėl galimo būsimo valdžios
             sektoriaus sąskaitų patikslinimo 2007 m. deficito santykis galėtų padidėti tiek, kad viršytų 3 % BVP.

LT                                                          4                                                            LT
 ---pagebreak---      teigiamo neplanuoto augimo ir neplanuotų pajamų, taip pat dėl to, kad nevisiškai įvykdyti
     išlaidų planai.
     2007 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 2,0 % BVP, palyginti su 2006 m. lapkričio mėn.
     konvergencijos programoje prognozuotu 3,4 % rodikliu. Pagrindinė priežastis – daug didesnis
     realusis ir nominalusis BVP augimas, nei prognozuota 2006 m. lapkričio mėn., tačiau išlaidos
     taip pat buvo apribotos. Padidėjus įmonių pelningumui buvo galima apriboti subsidijų
     didėjimą, o smarkiai sumažėjus nedarbo lygiui ir nepakankamai indeksuojant pagal Hausnerio
     planą13, buvo apribotas socialinių pervedimų didėjimas. Be to, kompensacijos viešojo
     sektoriaus darbuotojams buvo mažesnės, nei planuota. Galiausiai vyriausybės investicijos
     buvo mažesnės, nei prognozuota, dėl lėtesnio, nei planuota, ES fondų įsisavinimo. Apskritai
     išlaidų ir BVP santykis buvo 1,5 procentinio punkto mažesnis, nei prognozuota 2006 m.
     lapkričio mėn. Pajamų atveju, gauta daugiau netiesioginių mokesčių pajamų ir socialinių
     įmokų pajamų, nei numatyta 2006 m. lapkričio mėn. – daugiausia dėl daug smarkesnio
     užimtumo ir darbo užmokesčio didėjimo. Šių teigiamų neplanuotų pokyčių poveikį sumažino
     blogesni rezultatai kitose pajamų kategorijose (tiesioginiai mokesčiai dėl mokesčių grupių
     padidėjimo). Todėl pajamų santykis buvo šiek tiek mažesnis, nei buvo planuota.

     3.      DEFICITO PROJEKCIJOS 2008–2009 M. IR VĖLIAU

     Pagal Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozę 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas
     turėtų padidėti iki 2,5 % BVP ir atitikti 2008 m. kovo mėn. konvergencijos programoje
     nustatytą tikslą. Tikimasi, kad 2008 ir 2009 m. BVP atitinkamai augs 5,3 % ir 5 %. Komisijos
     tarnybos prognozuoja, kad, sumažinus socialines įmokas, privatus vartojimas 2008 m. išaugs
     iki 5,6 %, o 2009 m. dėl blogėjančių išorės sąlygų poveikio vartotojams sumažės iki 4,7 %.

     Valdžios sektoriaus deficitas didėja dėl Lenkijos 2008 m. biudžeto, kuriame numatytas
     centrinės valdžios sektoriaus balanso (nepriklausančio ESS 95) pablogėjimas maždaug
     0,8 % BVP 2008 m., palyginti su 2007 m. rezultatu, atsirandantis dėl kelių prieš 2007 m.
     spalio mėn. parlamento rinkimus priimtų deficitą didinančių priemonių. Dauguma jų
     sumažins valdžios sektoriaus pajamas: antrą kartą mažinamos socialinės įmokos ir taikomos
     fizinių asmenų pajamų mokesčio lengvatos šeimoms. Išlaidų atveju, 2008 m. biudžete
     numatytos didesnės valstybės investicijos, taip pat vėl taikomas palankus pensijų ir
     invalidumo pašalpų metinis indeksavimas (infliacija ir darbo užmokesčio didėjimas). Deficitą
     didinančių priemonių poveikį iš dalies kompensuos geresnis mokesčių mokėjimas, didesnės
     apmokestinamosios pajamos ir akcizo didinimas, susijęs su ES mokesčių harmonizavimu.

     Pagal Komisijos 2008 m. pavasario prognozę, pagrįstą prielaida, kad politika nesikeis,
     valdžios sektoriaus deficito santykis 2009 m. turėtų padidėti nežymiai – iki 2,6 %
     BVP. 2008 m. kovo mėn. konvergencijos programoje, kurioje daroma prielaida, kad bus

     12
            Pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 7 dalį sprendime panaikinti sprendimą dėl perviršinio
            deficito turėtų būti atsižvelgta į grynąsias pensijų reformos, kuria įvedama kelių pakopų sistema, kurioje
            yra viena privalomojo visiškai finansuojamo pensijų kaupimo pakopa, sąnaudas, jei deficitas smarkiai ir
            nuolat mažėjo ir pasiekė lygį, kuris artimas pamatinei vertei. Kadangi 2007 m. valdžios sektoriaus
            deficitas buvo mažesnis už 3 % pamatinę vertę, šio straipsnio taikymo svarstyti nereikia.
     13
            Iki šiol tai pats išsamiausias ir itin specifiškas bandymas reformuoti išlaidas. 2003 m. pasiūlytu planu
            siekta sumažinti valstybės išlaidas socialinei apsaugai, viešajam administravimui ir valstybės pagalbai.
            Be kita ko, Hausnerio planu metinis indeksavimas pakeistas indeksavimu, atliekamu, kai sukaupta
            infliacija viršija 5 % arba kas trejus metus (atsižvelgiant į tai, kas pirmiau).

LT                                                         5                                                             LT
 ---pagebreak---      įgyvendintos tam tikros kol kas nenurodytos deficitą mažinančios priemonės, numatyta, kad
     valdžios sektoriaus deficitas bus 2,0 % BVP.

     Pagal pavasario prognozę struktūrinis deficitas 2008 m. turėtų padidėti apie ¼ procentinio
     punkto BVP, tačiau 2009 m., sumažinus dėl mokesčių atsirandančius skirtumus ir pagerėjus
     padėčiai darbo rinkoje14, jis turėtų sumažėti apie ⅓ procentinio punkto.

     Pagrindinis 2008 m. kovo mėn. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto strategijos
     tikslas yra iki 2011 m., t. y. praėjus metams po programos pabaigos, pasiekti vidutinės
     trukmės tikslą – 1 % BVP dydžio struktūrinį deficitą. Biudžeto koregavimas susijęs su
     išlaidomis ir atliekamas laikotarpio pabaigoje (2009 ir 2010 m.).

     4.      SKOLOS POKYČIAI IR PROJEKCIJOS

     2006 m. pasiekęs didžiausią 47,6 % BVP rodiklį, skolos santykis mažėja. Skola itin sumažinta
     2007 m.: santykis sumažėjo beveik 2½ procentinio punkto iki 45,2 % BVP daugiausia dėl
     smarkaus nominaliojo BVP augimo, tačiau ir dėl padidėjusios zloto vertės. Pagal 2008 m.
     pavasario prognozę, remiantis prielaida, kad politika nesikeis, bendroji skola šiais ir kitais
     metais turėtų mažėti lėčiau ir 2009 m. turėtų sudaryti apie 44 % BVP.

     5.      IŠVADOS

     Valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 6,3 % BVP 2003 m. iki 2,0 % 2007 m. ir nesiekia
     3 % BVP pamatinės vertės. Sumažėjęs deficitas 2007 m. iš esmės siejamas su smarkesniu
     ekonomikos augimu, dėl kurio, taip pat dėl sumažėjusių išlaidų (iš dalies dėl nevisiško
     investavimo planų įvykdymo), sumažėjo išlaidų santykis, palyginti su biudžeto planais.
     Neplanuotai gavus pajamų dėl susidariusių palankių ekonominių sąlygų, kurių poveikį
     sumažino tiesioginių mokesčių sumažinimas ir blogi rezultatai kitose pajamų kategorijose,
     beveik pasiektas nustatytas pajamų santykis. Struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą
     pakoreguotas balansas, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) pagerėjo
     1½ procentinio punkto BVP – tai daug geresnis nei Tarybos rekomenduotas bent
     0,5 procentinio punkto rodiklis. Pagal Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozę
     2008 m. nominalusis deficitas turėtų padidėti iki 2,5 % BVP ir, jeigu politika nesikeis,
     2009 m. – iki 2,6 %. Tai rodo, kad deficitas patikimai ir tvariai sumažintas iki mažesnės nei
     3 % BVP ribos.

     Bendroji valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 47,6 % BVP 2006 m. iki 45,4 % 2007 m. ir
     buvo mažesnė už 60 % BVP pamatinę vertę. Pagal Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario
     prognozę skolos santykis iki 2009 m. turėtų sumažėti iki maždaug 44 % BVP (jeigu politika
     nesikeis).

     14
            Oficialiojo nedarbo lygio ir pagal darbo jėgos apklausas nustatyto nedarbo lygio skirtumas itin didelis
            (2008 m. pradžioje jis buvo apie 3 procentinius punktus), todėl Lenkijoje ypatingai geros galimybės
            sumažinti šešėlinę ekonomiką ir skatinti darbo veiklą. Užimtumo lygis Lenkijoje vienas iš mažiausių
            ES (63½ %, palyginti su beveik 71 % ES antrąjį 2007 m. pusmetį.), ypač 55 metų ir vyresnių asmenų
            grupėje. Be to, per pastaruosius metus Lenkijoje itin padidėjo mokesčių pajamos, surenkamos iš įmonių
            pajamų mokesčių, smulkaus verslo ir fizinių asmenų pajamų mokesčių, iš dalies dėl to, kad pagerėjo
            mokesčių mokėjimas, sumažinus iš pradžių aukštas mokesčių normas.

LT                                                        6                                                           LT
 ---pagebreak---      Atlikus bendrą vertinimą, daroma išvada, kad perviršinis deficitas Lenkijoje yra ištaisytas.
     Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito
     Lenkijoje.

     2 lentelė. Biudžeto pokyčiai 2003–2009 m.
                                              2003   2004   2005      2006   2007     2008            2009
     BVP %, jei nenurodyta kitaip                                                   KOM KP(2)      KOM(3) KP(2)
     Valdžios sektoriaus balansas             −6,3   −5,7   −4,3      −3,8   −2,0   −2,5    −2,5    −2,6   −2,0

     Iš viso pajamų                           38,4   36,9   39,0      40,0   40,4    40,1   40,0    39,7   39,2

     Iš viso išlaidų                          44,6   42,6   43,3      43,8   42,4    42,6   42,5    42,3   41,2

      Iš jų:           – palūkanų išlaidos     3,0    2,8       2,8    2,7    2,6     2,7    2,3     2,7    2,3
           – bendrojo pagrindinio kapitalo
                                               3,3    3,4       3,4    3,9    4,1     4,5    5,2     4,8    5,0
                              formavimas
     Pirminis balansas                        −3,3   −2,9   −1,5      −1,1    0,6     0,2   −0,2     0,1    0,3
     Vienkartinės       ir      laikinosios
                                               0,0    0,0       0,0    0,0    0,0     0,0    0,0     0,0    0,0
     priemonės
     Struktūrinis balansas(1)                 −5,9   −5,9   −4,2      −4,0   −2,5   −2,7    −2,8    −2,3   −1,9

     Struktūrinis pirminis balansas(1)        −2,9   −3,1   −1,4      −1,3    0,1     0,0   −0,5     0,3    0,4

     Pm        Realiojo BVP augimas (%)        3,9    5,3       3,6    6,2    6,5     5,3    5,5     5,0    5,0

     Pm        Gamybos apimties atotrūkis     −1,0    0,4   −0,4       0,6    1,2     0,5    0,7    −0,7   −0,2
     (1)
                Pagal ciklą pakoreguotas (pirminis) balansas, atmetus vienkartines ir laikinąsias priemones.
     (2)
                Pagal ciklą pakoreguotas ir struktūrinis balansai bei gamybos apimties atotrūkis pagal programą,
                apskaičiuoti Komisijos tarnybų pagal programoje pateiktą informaciją.
     (3)
                Prielaida, kad politika nesikeis.
     Šaltiniai: Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozė (KOM) ir 2008 m. kovo mėn. atnaujinta
                konvergencijos programa (KP).

LT                                                          7                                                      LT
 ---pagebreak---                                                 Rekomendacija

                                        TARYBOS SPRENDIMAS

                panaikinantis Sprendimą 2005/183/EB dėl perviršinio deficito Lenkijoje

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 12 dalį,

     atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

     kadangi:

     (1)    2004 m. liepos 5 d. Tarybos sprendimu 2005/183/EB15, priimtu remiantis Komisijos
            rekomendacija pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį, nustatyta, kad Lenkijoje susidaręs
            perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad 2003 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo
            4,1 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o bendroji valdžios
            sektoriaus skola siekė 45,4 % BVP ir buvo mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP
            pamatinę vertę. Tarybos sprendime nustatyta, kad deficito ir skolos rodikliai turi būti
            padidinti, jeigu pensijų kaupimo sistemos neįtraukiamos į bendrąjį valdžios sektorių
            pagal Eurostato sprendimą dėl pensijų kaupimo sistemų klasifikavimo16.

     (2)    2004 m. liepos 5 d., vadovaudamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi, 1997 m. liepos
            7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros
            įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo17 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi
            Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Lenkijai skirtą rekomendaciją, kad
            perviršinis deficitas būtų panaikintas vėliausiai iki 2007 m. Rekomendacija buvo
            paskelbta viešai.

     (3)    2006 m. lapkričio 28 d., vadovaudamasi 104 straipsnio 8 dalimi ir remdamasi
            Komisijos rekomendacija, Taryba nusprendė, kad veiksmai, kurių iki tol ėmėsi
            Lenkijos valdžios institucijos, buvo netinkami18. 2007 m. vasario 27 d., remdamasi
            Komisijos rekomendacija, Taryba paskelbė naują rekomendaciją pagal 104 straipsnio
            7 dalį, kurioje patvirtino 2007 m. ištaisymo terminą. Rekomendacija buvo paskelbta
            viešai.

     (4)    Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito
            susidarymo panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje
            valstybėje narėje yra ištaisytas.

     15
            OL L 62, 2005 3 9, p. 18.
     16
            Eurostato pranešimai spaudai Nr. 30/2004, 2004 m. kovo 2 d., ir Nr. 117/2004, 2004 m. rugsėjo 23 d.
     17
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005
            (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).
     18
            OL L 414, 2006 12 30, p. 81.

LT                                                      8                                                         LT
 ---pagebreak---      (5)   Pagal Sutarties priede pateiktą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros Komisija
           teikia procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal
           1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos
           steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros
           taikymo 4 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir spalio
           1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius
           kintamuosius19.

     (6)   Remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB)
           Nr. 3605/93 8g straipsnio 1 dalį, Lenkijai pateikus pranešimą iki 2008 m. balandžio
           1 d., ir remiantis Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognoze patvirtinamos šios
           išvados:

            –     valdžios sektoriaus deficitas buvo sumažintas nuo 3,8 % BVP 2006 m. iki
                  2,0 % BVP 2007 m., t. y. buvo mažesnis nei 3 % BVP pamatinė deficito vertė.
                  Tai prilygsta siekiamam 3,4 % BVP rodikliui, nustatytam 2006 m. lapkričio
                  mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje,

            –     daug geresnis, nei užsibrėžta, 2007 m. deficito rezultatas pasiektas dėl daug
                  smarkesnio realiojo BVP augimo, nei buvo prognozuota 2006 m. lapkričio
                  mėn. konvergencijos programoje. Be to, BVP turėjo įtakos ir tai, kad
                  vyriausybė mažiau išleido socialiniams pervedimams (nes 2007 m. nebuvo
                  pakankamai indeksuojama), subsidijoms ir darbuotojų kompensacijoms.
                  Apskritai, bendros išlaidos buvo 1,5 procentinio punkto mažesnės, nei
                  numatyta 2006 m. lapkričio mėn. konvergencijos programoje. Apskaičiuota,
                  kad struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus
                  vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) 2007 m. pagerėjo 1½ procentinio
                  punkto BVP,

            –     2008 m. pavasario prognozėje numatyta, kad BVP augant lėčiau nei 2007 m.,
                  deficitas 2008 m. turėtų padidėti iki 2,5 % BVP, tačiau turėtų išlikti žemiau
                  pamatinės vertės: tam įtakos daugiausia turėtų sumažintos socialinės įmokos,
                  fizinių asmenų pajamų mokesčių lengvatos, didesni socialiniai pervedimai ir
                  didesnės investicijos. Tai atitinka oficialiai siektiną deficito rodiklį, nustatytą
                  2008 m. kovo mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje. Pagal pavasario
                  prognozę 2009 m. deficitas turėtų iš esmės stabilizuotis, jeigu politika nesikeis.
                  Tai rodo, kad deficitas yra patikimai ir tvariai sumažintas ir nesiekia 3 % BVP
                  pamatinės vertės,

            –     nepaisant to, numatoma, kad 2008 m. struktūrinis balansas šiek tiek pablogės
                  ¼ procentinio punkto BVP ir, jeigu politika nesikeis, 2009 m. pagerės apie ⅓
                  procentinio punkto BVP. Tai reikia vertinti atsižvelgiant į būtinybę siekti
                  vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslo, kuris Lenkijai yra 1 % BVP dydžio
                  struktūrinis deficitas,

            –     valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 47,6 % BVP 2006 m. iki 45,2 %
                  2007 m. Pagal 2008 m. pavasario prognozę skolos santykis turėtų išlikti

     19
           OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB)
           Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).

LT                                                   9                                                       LT
 ---pagebreak---                     gerokai mažesnis už rekomenduojamą 60 % BVP rodiklį, o iki 2009 m.
                    pabaigos turėtų toliau mažėti iki maždaug 44 %.

     (7)    Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Lenkijoje ištaisytas ir todėl Sprendimas
            2005/183/EB turėtų būti panaikintas,

     PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                               1 straipsnis

     Atlikus bendrą vertinimą, daroma išvada, kad perviršinis deficitas Lenkijoje yra ištaisytas.

                                               2 straipsnis

     Sprendimas 2005/183/EB panaikinamas.

                                               3 straipsnis

     Šis sprendimas yra skirtas Lenkijos Respublikai.

     Priimta Briuselyje

                                                  Tarybos vardu
                                                  Pirmininkas

LT                                                 10                                               LT


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 04 24
            COM(2017) 190 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Pridedamas pasiūlymas yra Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, pateikimo teisinė priemonė. Šiame pasiūlyme pateikta:

               i)Rekomendacija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija sudarytų protokolą Europos atominės energijos bendrijos vardu.

               Šis pasiūlymas pateikiamas kartu su:

               ii)Tarybos sprendimo dėl Protokolo pasirašymo ir laikino taikymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu pasiūlymu;

               iii)Tarybos sprendimo dėl Protokolo sudarymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu pasiūlymu.

               Pagal Stojimo aktą Kroatija prie Europos Sąjungos ir jos valstybių narių pasirašytų ar sudarytų tarptautinių susitarimų įsipareigoja prisijungti sudarydama prie tų susitarimų pridedamus protokolus.

               Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, nustatantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas 1996 m. birželio 21 d. ir įsigaliojo 1999 m. liepos 1 d.

               2012 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimu
                  1
                Komisijai suteikti įgaliojimai pradėti derybas su atitinkamomis ES nepriklausančiomis šalimis, kad būtų sudaryti atitinkami protokolai. Derybos su Uzbekistano Respublika sėkmingai užbaigtos pasikeitus verbalinėmis notomis.

               Pagal siūlomą Protokolą Kroatijos Respublika tampa Susitarimo susitariančiąja šalimi, o ES įpareigojama pateikti autentišką Susitarimo versiją kroatų kalba.

               Komisija mano, kad derybų rezultatai yra patenkinami, ir prašo Tarybos priimti Rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos įstojimą į Europos Sąjungą.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrą pastraipą,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               1)pagal Kroatijos Respublikos stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį dėl Kroatijos Respublikos prisijungimo prie Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (toliau – Susitarimas)
                  2
                turi būti susitarta sudarant Susitarimo protokolą;

               2)2012 m. rugsėjo 14 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su atitinkamomis ES nepriklausančiomis šalimis
                  3
               . Derybos su Uzbekistano Respublika sėkmingai užbaigtos pasikeitus verbalinėmis notomis;

               3)dėl tų klausimų, kurie priklauso Europos atominės energijos bendrijos kompetencijai, turėtų būti pritarta tam, kad Komisija sudarytų Protokolą;

               4)Protokolo pasirašymui ir sudarymui taikoma atskira procedūra tais klausimais, kurie priklauso Sąjungos ir jos valstybių narių kompetencijai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                  Vienintelis straipsnis

               Pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą.

               Protokolo tekstas pridedamas prie sprendimo dėl jo pasirašymo.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų pasirašytų arba sudarytų susitarimų pritaikymo atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (Tarybos dok. Nr. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  1999 m. gegužės 31 d. Tarybos ir Komisijos sprendimas (1999/593/EB, EAPB, Euratomas) dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, sudarymo (OL L 229, 1999 8 31, p. 1).

                     (3)
                  Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų pasirašytų arba sudarytų susitarimų pritaikymo atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (Tarybos dok. Nr. 13351/12 LIMITED);


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 10 18
            COM(2017) 605 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Kanados susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų perdavimo ir naudojimo siekiant užkirsti kelią terorizmui ir kitiems sunkiems tarpvalstybiniams nusikaltimams ir su tuo kovoti

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.TIKSLAS

                  2017 m. liepos 26 d. Nuomonėje
                     1
                   ES Teisingumo Teismas nurodė, kad Kanados ir ES susitarimas dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų perdavimo ir naudojimo, pasirašytas 2014 m. birželio 25 d., dabartine forma negali būti sudarytas. Todėl ES turėtų pradėti naujas derybas su Kanada ir sudaryti PNR susitarimą, kuris atitiktų Teismo nuomonėje nustatytus reikalavimus.

               2.REKOMENDACIJOS APLINKYBĖS

                  Pagal Kanados teisės aktus keleivinius skrydžius į Kanadą vykdantys oro vežėjai Kanados pasienio tarnybų agentūrai (CBSA) privalo suteikti elektroninę prieigą prie keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų prieš keleiviui atvykstant į Kanadą.

                  Šiais teisės aktais siekiama gauti PNR duomenis prieš lėktuvo atvykimą – taip gerokai padidinamas CBSA gebėjimas veiksmingai ir efektyviai iš anksto įvertinti keleivių kelionės riziką ir sudaryti palankesnes sąlygas keliauti sąžiningiems keleiviams ir sustiprinamas Kanados saugumas. ES bendradarbiauja su Kanada kovos su terorizmu ir kitais sunkiais tarpvalstybiniais nusikaltimais srityje ir mano, kad perduodant PNR duomenis Kanadai skatinamas tarptautinis teisėsaugos bendradarbiavimas, kuris bus užtikrintas Kanadai perduodant PNR duomenimis grindžiamą analitinę informaciją kompetentingoms valstybių narių institucijoms, taip pat Europolui ir Eurojustui pagal atitinkamą jų kompetenciją.

                  PNR yra kiekvieno keleivio kelionės sąlygų įrašas, kuriame pateikiama visa informacija, reikalinga, kad oro vežėjai galėtų tvarkyti bilietų rezervavimą. Kiek tai susiję su dabartine rekomendacija, PNR duomenys apima iš keleivių surinktus ir oro vežėjo automatinėse rezervavimo ir išvykimo kontrolės sistemose laikomus duomenis.

                  Oro vežėjai privalo CBSA pateikti PNR duomenis, kurie renkami ir laikomi oro vežėjų automatinėse rezervavimo ir išvykimo kontrolės sistemose.

                  Asmens duomenų perdavimas iš ES į trečiąją šalį galimas tik tuo atveju, kai toje šalyje užtikrinamas iš esmės toks pats pagrindinių teisių ir laisvių apsaugos lygis, koks garantuojamas Europos Sąjungoje. Būtina surasti sprendimą ir pagal jį nustatyti ES lygmens teisinį pagrindą, kuriuo remiantis PNR duomenys būtų perduodami iš ES į Kanadą, ir taip pripažinti, kad kovojant su terorizmu ir kitų formų sunkiais tarpvalstybiniais nusikaltimais būtina naudoti PNR duomenis.

                  Europos bendrija Susitarimą su Kanada dėl PNR duomenų perdavimo ir tvarkymo pasirašė 2005 m., remdamasi CBSA prisiimtų įsipareigojimų dėl jos PNR programos taikymo rinkiniu
                     2
                  .

                  Susitarimas įsigaliojo 2006 m. kovo 22 d. ir buvo grindžiamas įvairiais CBSA įsipareigojimais dėl PNR duomenų tvarkymo būdų ir Europos Komisijos priimtu tinkamumo sprendimu, kuriuo teigiama, kad CBSA įsipareigojimais užtikrinama pakankama asmens duomenų apsauga.

                  2008 m. lapkričio mėn. Komisija atliko bendrą 2006 m. susitarimo įgyvendinimo peržiūrą ir nustatė, kad CBSA didžiąja dalimi laikosi įsipareigojimų ir susitarime nustatytų sąlygų.

                  CBSA įsipareigojimai ir tinkamumo sprendimas nustojo galioti 2009 m. rugsėjo 22 d. CBSA įsipareigojimuose buvo numatyta, kad likus metams iki jų galiojimo pabaigos CBSA pradės derybas su Komisija, kad įsipareigojimų galiojimas būtų pratęstas abiem pusėms priimtinomis sąlygomis.

                  Kanados vyriausybė pakvietė Komisiją pradėti derybas ir iš dalies pakeisti taikomą sistemą arba sudaryti naują susitarimą.

                  Valstybėms narėms, Tarybai pirmininkaujančiai valstybei ir Komisijai CBSA taip pat patvirtino, kad ji toliau įgyvendins įsipareigojimus per visą pereinamąjį laikotarpį, t. y. kol vyks derybos dėl ilgalaikio ES ir Kanados susitarimo ir jis bus sudarytas. Todėl valstybės narės prisiėmė atsakomybę užtikrinti, kad per šį pereinamąjį laikotarpį oro vežėjai ir toliau Kanadai perduotų PNR duomenis.

                  Dėl šios priežasties 2010 m. Sąjunga pradėjo derybas su Kanada, kad būtų pasirašytas naujas dvišalis susitarimas, kuriuo būtų nustatytos sąlygos ir sistema, kuria naudodamiesi oro vežėjai galėtų CBSA teikti keleivių, skrendančių iš ES į Kanadą ir atvirkščiai, PNR duomenis. Naujojo susitarimo su Kanada projektas pasirašytas 2014 m. birželio 25 d. ir 2014 m. liepos mėn. Taryba jį perdavė Europos Parlamentui, kad gautų jo pritarimą. 2015 m. sausio 30 d. Europos Parlamentas paprašė Teisingumo Teismo nuomonės dėl to, ar numatytas PNR susitarimas su Kanada suderinamas su Sutartimis ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija.

                  Direktyva (ES) 2016/681 dėl keleivio duomenų įrašo duomenų naudojimo teroristinių nusikaltimų ir sunkių nusikaltimų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir patraukimo už juos baudžiamojon atsakomybėn tikslais (ES PNR direktyva)
                     3
                   priimta 2016 m. balandžio 27 d. ir taip nustatytas teisinis pagrindas, pagal kurį oro vežėjai valstybėms narėms perduoda PNR duomenis, ir apsaugos priemonės, kurias valstybės narės taiko tvarkydamos PNR duomenis.

                  2017 m. liepos 26 d. Teisingumo Teismas pateikė pirmiau minėtą Nuomonę ir nurodė, kad numatytas Kanados ir ES PNR susitarimas dabartine forma negali būti sudarytas, nes kai kurios jo nuostatos nesuderinamos su ES pripažįstamomis pagrindinėmis teisėmis, visų pirma teise į duomenų apsaugą ir teise į privatų gyvenimą. Teismas taip pat nurodė, kad tokio susitarimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 87 straipsnio 2 dalies a punktas ir 16 straipsnio 2 dalis kartu.

                  Kai Nuomonė buvo pateikta, CBSA išreiškė norą vėl pradėti derybas ir rasti abiem pusėms priimtinas sąlygas, kuriomis būtų laikomasi Teismo išvadų.

                  Dėl šios priežasties ES turėtų vėl pradėti derybas su Kanada, kad būtų pasirašytas naujas dvišalis susitarimas, kuriuo būtų nustatyta sistema ir sąlygos, kurių laikydamiesi oro vežėjai perduotų CBSA keleivių, skrendančių iš ES į Kanadą ir atvirkščiai, PNR duomenis ir tai darytų Teismo reikalavimus atitinkančiu būdu.

                  Derybos turėtų apimti tik tuos aspektus, kurie būtini siekiant įvertinti Teismo nuomonės pasekmes. Jokiems kitiems numatyto susitarimo, pasirašyto 2014 m. birželio 25 d., elementams poveikio neturėtų būti daroma.

               3.TEISINIAI REKOMENDACIJOS ASPEKTAI

                  Pirmiau minėtoje Teismo nuomonėje dėl numatyto ankstesnio ES ir Kanados PNR susitarimo buvo nustatyti tokio susitarimo atitikties Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijai teisiniai reikalavimai.

                  Ši rekomendacija grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsniu. Kadangi Teismas savo Nuomonėje jau išaiškino, kad numatytas susitarimas turėtų būti grindžiamas SESV 16 straipsnio 2 dalimi ir 87 straipsnio 2 dalies a punktu, šie teisiniai pagrindai nurodomi ir kaip materialiniai teisiniai pagrindai. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnį Sąjungos derybininke skiriama Komisija.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Kanados susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų perdavimo ir naudojimo siekiant užkirsti kelią terorizmui ir kitiems sunkiems tarpvalstybiniams nusikaltimams ir su tuo kovoti

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 16 straipsnio 2 dalį ir 87 straipsnio 2 dalies a punktą kartu su 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)turėtų būti pradėtos derybos dėl Europos Sąjungos ir Kanados susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų perdavimo ir naudojimo siekiant užkirsti kelią terorizmui ir kitiems sunkiems tarpvalstybiniams nusikaltimams ir su tuo kovoti;

               (2)susitarimu turėtų būti užtikrinamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač teisė į privatų ir šeimos gyvenimą, pripažįstama Chartijos 7 straipsnyje, teisė į asmens duomenų apsaugą, pripažįstama Chartijos 8 straipsnyje, ir teisė į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, pripažįstama Chartijos 47 straipsnyje. Susitarimas turėtų būti taikomas atsižvelgiant į šias teises ir principus;

               (3)[pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį šios valstybės narės pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį sprendimą;]

                  ARBA

                  [pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, šios valstybės narės nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra joms privalomas ar taikomas;]

                  ARBA

                  [pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;]

                  [pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Airija (… laišku) pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį sprendimą;]

                  ARBA

                  [pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Jungtinė Karalystė (… laišku) pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį sprendimą.

                  Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;]

               (4)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis dėl Europos Sąjungos ir Kanados susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų perdavimo ir naudojimo siekiant užkirsti kelią terorizmui ir kitiems sunkiems tarpvalstybiniams nusikaltimams ir su tuo kovoti.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su Tarybos paskirtu specialiu komitetu.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  2017 m. liepos 26 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonė 1/15 (EU:C:2017:592).

                     (2)
                  OL L 82, 2006 3 21, p. 15 ir OL 91, 2006 3 29, p. 49.

                     (3)
                  OL L 119, 2016 5 4, p. 132.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 10 18
            COM(2017) 605 final
            PRIEDAS
            Europos Sąjungos ir Kanados susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų perdavimo ir naudojimo siekiant užkirsti kelią terorizmui ir kitiems sunkiems tarpvalstybiniams nusikaltimams ir su tuo kovoti derybiniai nurodymai
            prie
            Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Kanados susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų perdavimo ir naudojimo siekiant užkirsti kelią terorizmui ir kitiems sunkiems tarpvalstybiniams nusikaltimams ir su tuo kovoti

               PRIEDAS

               Europos Sąjungos ir Kanados susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų perdavimo ir naudojimo siekiant užkirsti kelią terorizmui ir kitiems sunkiems tarpvalstybiniams nusikaltimams ir su tuo kovoti derybiniai nurodymai

               prie

               Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Kanados susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų perdavimo ir naudojimo siekiant užkirsti kelią terorizmui ir kitiems sunkiems tarpvalstybiniams nusikaltimams ir su tuo kovoti

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktos visos būtinos apsaugos priemonės, kad susitarimas atitiktų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7, 8, 21 straipsnius ir 52 straipsnio 1 dalį, kaip nurodyta 2017 m. liepos 26 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonėje 1/15
                  1
               .

               Jokiems kitiems Kanados ir ES susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų perdavimo ir naudojimo, pasirašyto 2014 m. birželio 25 d., elementams poveikio neturėtų būti daroma.

                     (1)

                        2017 m. liepos 26 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonė 1/15 (EU:C:2017:592).


                          EUROPOS
                          KOMISIJA

                                                  Briuselis, 2015 04 21
                                                  COM(2015) 166 final

                                     Rekomendacija

                               TARYBOS SPRENDIMAS

     dėl Bulgarijos ir Italijos miestų paskelbimo 2019 m. Europos kultūros sostinėmis

LT                                                                                LT
 ---pagebreak---                                  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1622/2006/EB,
     nustatančiame Bendrijos veiksmą dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007–2019 m.1,
     nustatyta Europos kultūros sostinių nominavimo tvarka. Pagal to sprendimo 2 straipsnį nuo
     2009 m. Europos kultūros sostinėmis Sprendimo priede nustatyta chronologine tvarka kasmet
     nominuojami du dviejų valstybių narių miestai. 2019 m. Europos kultūros sostinėmis turėtų
     tapti Bulgarijos ir Italijos miestai.

     Bulgarijos ir Italijos miestai 2019 m. Europos kultūros sostine nominuojami taikant toliau
     aprašytą tvarką.

     Kvietimą teikti paraiškas atitinkamos valstybės narės skelbia likus ne mažiau kaip šešeriems
     metams iki renginio. Atrankos grupė, kurią sudaro 13 nepriklausomų kultūros sektoriaus
     ekspertų, į pirmąjį posėdį sušaukiama likus ne mažiau kaip penkeriems metams iki renginio.
     Atsižvelgdama į Sprendimo Nr. 1622/2006/EB 4 straipsnyje nustatytus kriterijus, ji vertina
     paraiškas ir sudaro miestų, kurių kandidatūros bus svarstomos toliau, trumpąjį sąrašą.

     Praėjus devyniems mėnesiams po pirmojo posėdžio atitinkamos valstybės narės suburia
     galutinės atrankos grupę. Vadovaujantis šiuo tikslu nustatytais kriterijais atliekamas išsamus
     atrinktų miestų vertinimas, o grupė rekomenduoja po vieną atitinkamų valstybių narių miestą.

     Remdamosi šiomis rekomendacijomis, valstybės narės paskelbia Europos kultūros sostinių
     kandidatūras ir praneša apie tai Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Regionų komitetui
     iki renginio likus ne mažiau kaip ketveriems metams.

     Gavęs tokį pranešimą Europos Parlamentas Komisijai nuomonę dėl kandidatūros gali pateikti
     ne vėliau kaip per tris mėnesius.

     Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, oficialiai nominuoja miestus, kurie tam tikrais
     metais skelbiami Europos kultūros sostinėmis.

     Po pirmiau aprašytų dviejų vertinimo etapų grupė atitinkamai 2014 m. spalio mėn. ir 2014 m.
     lapkričio mėn. ataskaitose rekomendavo 2019 m. Europos kultūros sostinėmis skirti Plovdivą
     (Bulgarija) ir Materą (Italija). Bulgarija ir Italija atitinkamai 2014 m. gruodžio mėn. ir
     2015 m. vasario mėn. pranešė apie tai Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Regionų
     komitetui.

     2015 m. kovo mėn. Europos Parlamentas savo teigiamą nuomonę perdavė Komisijai.

     Taigi Komisija, remdamasi Sprendimo Nr. 1622/2006/EB 9 straipsnio 3 dalimi, teikia Tarybai
     pridedamą rekomendaciją oficialiai paskelbti Bulgarijos miestą Plovdivą ir Italijos miestą
     Materą 2019 m. Europos kultūros sostinėmis.

     1
            OL L 304, 2006 11 03, p. 1.

LT                                                 2                                                  LT
 ---pagebreak---                                               Rekomendacija

                                          TARYBOS SPRENDIMAS

         dėl Bulgarijos ir Italijos miestų paskelbimo 2019 m. Europos kultūros sostinėmis

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

     atsižvelgdama į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą
     Nr. 1622/2006/EB, nustatantį Bendrijos veiksmą dėl Europos kultūros sostinės renginių
     2007–2019 m.2, ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

     atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

     atsižvelgdama į atrankos grupės 2014 m. spalio ir lapkričio mėn. ataskaitas dėl Bulgarijos ir
     Italijos miestų skyrimo Europos kultūros sostinėmis,

     kadangi:

     kandidatūros visiškai atitinka Sprendimo Nr. 1622/2006/EB 4 straipsnyje nustatytus kriterijus,

     PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                               1 straipsnis

     2019 m. Europos kultūros sostinėmis skelbiami Plovdivas (Bulgarija) ir Matera (Italija).

     2
            OL L 304, 2006 11 03, p. 1.

LT                                                  3                                                 LT
 ---pagebreak---                                          2 straipsnis

     Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
     leidinyje.

     Priimta Briuselyje

                                            Tarybos vardu
                                            Pirmininkas

LT                                            4                                             LT


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 07 27
            COM(2016) 518 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo Ispanija įspėjama, kad imtųsi deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti
            {SWD(2016) 263 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo Ispanija įspėjama, kad imtųsi deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 9 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnį valstybės narės vengia perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (2)Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. Stabilumo ir augimo pakto dalis – 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo
                  1
               , kuris priimtas siekiant skatinti kuo greičiau panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą;

               (3)2009 m. balandžio 27 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Ispanijoje yra susidaręs perviršinis deficitas, ir pagal tos sutarties 104 straipsnio 7 dalį pateikė rekomendaciją dėl perviršinio deficito panaikinimo ne vėliau kaip 2012 m. Vėliau Taryba paskelbė tris naujas Ispanijai skirtas rekomendacijas pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį (2009 m. gruodžio 2 d., 2012 m. liepos 10 d. ir 2013 m. birželio 21 d.), kuriomis pratęsė perviršinio deficito panaikinimo terminą atitinkamai iki 2013, 2014 ir 2016 m. Visose trijose rekomendacijose Taryba laikėsi nuomonės, kad Ispanija ėmėsi veiksmingų priemonių, tačiau įvyko netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turėjusių didelį neigiamą poveikį viešiesiems finansams
                  2
               ;

                (4)2016 m. liepos 12 d. pagal Sutarties 126 straipsnio 8 dalies nuostatas Taryba nusprendė, kad Ispanija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją;

               (5)pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 10 straipsnio 2 dalį, jeigu dalyvaujanti valstybė narė nesiima reikiamų priemonių arba jeigu Taryba mano, kad priemonės, kurių buvo imtasi, yra netinkamos, Taryba nedelsdama priima sprendimą pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį;

               (6)
                     2016 m. pavasario prognozę Komisija atnaujino pagal 2016 m. liepos 19 d. turėtą informaciją. Ja remiantis, 2016 m. realiojo BVP augimas, palyginti su pavasario prognoze, 0,3 procentinio punkto padidintas iki 2,9 %, o 2017 m. – sumažintas (2,3 %, palyginti su 2,5 % dydžiu pavasarį). Numatoma, kad 2018 m. realusis BVP išaugs 2,1 %. Šis dydis lyginamas su 2015 m. 3,2 % augimo dydžiu. Taigi, ekonomika augs lėčiau, bet užtikrintai – teigiamą poveikį kaip ir anksčiau darys reaguojant į krizę vykdomos reformos ir sėkmingas finansinės pagalbos programos užbaigimas. Ekonomikai atsigaunant toliau ryžtingai kuriamos darbo vietos – šią tendenciją palaiko tolesnis darbo užmokesčio augimo ribojimas ir teigiamas darbo rinkos reformų poveikis. Augimą taip pat skatina žemos naftos kainos. Kartu numatoma, kad 2016 m. infliacija bus − 0,3 %. Tačiau augimo prognozei kyla neigiama rizika, ypač nuo 2017 m., be kita ko, susijusi su Jungtinėje Karalystėje vykusio referendumo dėl narystės Europos Sąjungoje rezultatais, dėl kurių išaugo neapibrėžtumas, kuris gali turėti neigiamų pasekmių prekybai ir vidaus paklausai;

               (7)pagal atnaujintą Komisijos 2016 m. pavasario prognozę numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. sumažės iki 4,6 % BVP, 2017 m. – iki 3,3 % BVP ir 2018 m. – iki 2,7 % BVP (palyginti su stabilumo programoje pateiktais 2016, 2017 ir 2018 m. tikslais: atitinkamai 3,6 %, 2,9 % ir 2,2 % BVP, ir pavasario prognozėje numatytu galutiniu deficitu: 3,9 % BVP 2016 m. ir 3,1 % BVP 2017 m.). Didesnis deficitas prognozuojamas iš dalies dėl to, kad Komisijos prognozėje atsižvelgta į mažesnės vertės (0,2 % BVP) išlaidų ribojimo centrinės ir regioninės valdžios lygmenimis priemones, kurių imtasi reaguojant į 2016 m. kovo mėn. Komisijos rekomendaciją, negu stabilumo programos prognozėje (0,4 % BVP), nes kai kurios iš šių priemonių dar nepakankamai patikslintos, kad jas būtų galima įtraukti į Komisijos prognozę remiantis įprasta prielaida, kad politika nesikeis. Tačiau šį skirtumą daugiausia nulėmė įmonių pelno mokesčio teisinės sistemos pokyčiai, dėl kurių 2016 m. sumažėjo įmonių išankstiniai mokėjimai (isp. pagos fraccionados). Išankstinių mokėjimų trūkumas stabilumo programoje kiekybiškai nenurodytas ir tapo akivaizdus tik balandžio mėn., pirmosios mokėjimų dalies metu, po pavasario prognozės galutinio termino. Atnaujintoje Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad šis trūkumas 2016 m. sudarys 0,5 % BVP. Kadangi dėl minėtų pokyčių visam laikui atidedamas mokesčių mokėjimas, bet mokesčio tarifas ar bazė nekeičiami, situacijai nusistovėjus (nuo 2017 m.) poveikio įmonių pelno mokesčio pajamoms jie neturės. Jie nulems laikiną mokesčių nesurinkimą 2016 m., kuris atnaujintoje pavasario prognozėje laikytas vienkartiniu reiškiniu. Kalbant apie 2017 m., skirtumų tarp atnaujintos pavasario prognozės ir stabilumo programos atsirado dėl prastesnės, nei tikėtasi, pradinės padėties ir to, kad taupymo priemonės, kurių imtasi reaguojant į 2016 m. kovo mėn. Komisijos rekomendaciją, dar nepakankamai patikslintos, kad į jas būtų galima atsižvelgti remiantis įprasta prielaida, kad politika nesikeis. Numatoma, kad struktūrinis deficitas 2016 ir 2017 m. išaugs atitinkamai 0,4 % ir 0,1 % BVP, o 2018 m. nesikeis. Tačiau 2016 m. numatomą struktūrinio deficito padidėjimą iš dalies lemia tai, kad dabartinė infliacijos ir nominaliojo BVP augimo perspektyva yra prastesnė negu ta, kuria grindžiamas 2016 m. biudžetas, o tai turėjo neigiamo poveikio struktūrinėms valdžios sektoriaus pajamoms ir neleido koreguoti išlaidų;

               (8)valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis su BVP išaugo nuo 36 % 2007 m. iki maždaug 99 % 2014 m. 2015 m. skolos santykis buvo daugiau ar mažiau stabilus, kadangi finansinio turto pardavimo grynosios pajamos atsvėrė neigiamą poveikį, kurį darė sparčiau už nominalųjį BVP augantis deficitas. Pagal atnaujintą Komisijos 2016 m. pavasario prognozę numatoma, kad skolos santykis aukščiausią tašką, t. y. 100,6 % BVP, pasieks 2017 m., o pavasario prognozėje buvo numatoma, kad skolos aukščiausias taškas, t. y. 100,3 % BVP, bus pasiektas 2016 m. Nors nepanašu, kad dėl šio didelio skolos santykio Ispanijai artimiausiu metu grėstų fiskalinės krizės pavojus, nepagerinus biudžeto būklės, vidutiniu laikotarpiu smarkiai išaugs skolos tvarumo rizika. Ilgesniuoju laikotarpiu fiskalinio tvarumo riziką turėtų sumažinti su senėjimu susijusių išlaidų mažėjimo teigiamas poveikis
                  3
               ;

               (9)pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnį Taryba savo sprendime, kuriuo pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį įspėjama imtis deficito mažinimo priemonių, turi pareikalauti, kad valstybė narė įvykdytų metinius biudžeto tikslus, t. y. remiantis prognoze, kuria grindžiamas įspėjimas, pasiektų minimalų pagal ciklą patikslinto balanso metinį pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones būtų ne mažesnis kaip 0,5 % BVP. Tačiau dėl to, kad šis Tarybos sprendimas dėl įspėjimo priimtas antrąjį pusmetį, dar svarbiau užtikrinti fiskalines pastangas, reikalingas konkrečiam metiniam struktūrinio balanso pagerėjimui pasiekti. Taip pat svarbu turėti omenyje, kad naujojo koregavimo plano pagrindinio scenarijaus pradinis taškas – 0,4 % BVP struktūrinio deficito padidėjimas, kurį bent iš dalies nulėmė tai, kad infliacija galiausiai buvo mažesnė, nei buvo numatoma pagal scenarijų, kuriuo pagrįstas 2016 m. biudžetas, – to vyriausybė iš esmės negali kontroliuoti. Atsižvelgiant į tai, tikslinga nereikalauti papildomų struktūrinių priemonių 2016 m.;

               (10)kadangi nereikėtų reikalauti papildomų struktūrinių priemonių 2016 m., pagal Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 nustatytą taisyklę Ispanijai suteikus vienus papildomus metus perviršiniam deficitui panaikinti, reikėtų struktūrinio balanso metinį pagerėjimą užtikrinti 2017 m., o tai turėtų per daug neigiamą poveikį augimui. Todėl atrodo, kad yra adekvatu Ispanijai pratęsti perviršinio deficito padėties ištaisymo terminą dvejais metais;

               (11)todėl pagal patikimą ir tvarų koregavimo planą 2016, 2017 ir 2018 m. Ispanija turėtų pasiekti atitinkamai 4,6 %, 3,1 % ir 2,2 % BVP valdžios sektoriaus deficitą – tai būtų 0,4 % BVP struktūrinio balanso pablogėjimas 2016 m. ir 0,5 % BVP pagerėjimas ir 2017, ir 2018 m. Šiais biudžeto tikslais taip pat atsižvelgiama į poreikį kompensuoti šalutinį fiskalinio konsolidavimo poveikį viešiesiems finansams, kuris susidarė dėl jo poveikio visai ekonomikai;

               (12)laikoma, kad tiems tikslams pasiekti būtina imtis papildomų struktūrinių priemonių, kurių apskaičiuotas poveikis būtų po 0,5 % BVP ir 2017, ir 2018 m. Siekiant reikalaujamo struktūrinio poveikio, 2017 ir 2018 m. taupymo priemonės, be kita ko, galėtų apimti mokesčių išlaidų, visų pirma sumažintų PVM tarifų, įvairovės ir apimties mažinimą;

               (13)be to, laiku tvariai ištaisyti perviršinio deficito padėtį galėtų padėti griežtas prevencinių ir taisomųjų mechanizmų, numatytų Ispanijos stabilumo įstatyme, vykdymo užtikrinimas visais valdžios lygmenimis. Tą būtų galima pasiekti labiau automatizavus jų įgyvendinimą. Be to, viešųjų finansų tvarumo pagal Stabilumo įstatyme nustatytą išlaidų taisyklę būtų veiksmingiau siekiama, papildomai patikslinus išlaidų kategorijų, naudojamų tai išlaidų taisyklei apskaičiuoti, apimtį bei apibrėžtis ir vienprasmiškai paraginus reikalavimų nevykdančias viešąsias administracijas kompensuoti išlaidų neatitikimą kitais metais po neatitikimo atsiradimo;

               (14)Ispanija taip pat turėtų skirti pakankamai dėmesio viešųjų finansų, įskaitant jos viešųjų pirkimų politiką, kokybiniams aspektams. Padaryta daug pažeidimų, kurie turi poveikį ES viešųjų pirkimų teisės aktų taikymui ir į kuriuos per keletą pastarųjų metų atkreiptas Komisijos dėmesys. Duomenys rodo, kad perkančiosios organizacijos viešuosius pirkimus  įgyvendina skirtingai ir kad nepakankami ex ante ir ex post kontrolės mechanizmai trukdo teisingai ir vienodai taikyti viešųjų pirkimų teisės aktus. Ispanija, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, išsiskiria pagal mažą skelbimų apie pirkimą skaičių ir gana didelį derybų procedūros iš anksto nepaskelbus pranešimo apie pirkimus taikymo dažnumą. Dėl to ribojama konkurencija iš kitų ES šalių įmonių ir dažnai sutartys skiriamos tiesiogiai, o to pasekmė – didesnės valdžios sektoriaus išlaidos. Kadangi centralizuoto arba bendro pirkimo priemonėmis naudojamasi ribotai, neįmanoma didinti veiksmingumo, o tai padėtų taupyti biudžeto lėšas. Kadangi nėra nepriklausomo organo, atsakingo už viešųjų pirkimų veiksmingumą ir teisinę atitiktį visoje šalyje, sunku tinkamai įgyvendinti viešųjų pirkimų taisykles ir gali atsirasti pažeidimo galimybių – abu veiksniai gali turėti neigiamo poveikio Ispanijos viešųjų finansų būklei;

               (15)siekiant palengvinti sėkmingą fiskalinio konsolidavimo strategijos įgyvendinimą, taip pat bus svarbu fiskalinį konsolidavimą paremti visapusiškomis struktūrinėmis reformomis, remiantis Ispanijai skirtomis Tarybos rekomendacijomis, susijusiomis su 2016 m. Europos semestru ir visų pirma su makroekonominio disbalanso naikinimu;

               (16)pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį Taryba, priimdama sprendimą pateikti įspėjimą pagal šį straipsnį, gali pareikalauti atitinkamos valstybės narės pagal konkretų grafiką teikti koregavimo veiksmų ataskaitas. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnio 1a dalį valstybės narės ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų ir pajamų tikslai, išlaidų ir pajamų sričių fiskalinės politikos priemonės ir informacija apie politikos veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į konkrečius Tarybos sprendimus. Kad būtų lengviau stebėti, kaip laikomasi termino, iki kurio turi būti įvykdytos šiame įspėjime pateiktos rekomendacijos, ir perviršinio deficito panaikinimo termino, Ispanija prašoma pateikti tokią ataskaitą iki 2016 m. spalio 15 d. kartu su 2017 m. biudžeto plano projektu;

               (17)kaip reikalaujama Tarybos reglamento (ES) Nr. 473/2013 10 straipsnyje, Ispanija taip pat turėtų teikti ataskaitas Komisijai ir Ekonomikos ir finansų komitetui, laikydamasi Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 877/2013 nustatytų nurodymų. Pirmą kartą ataskaitą reikėtų pateikti iki 2017 m. sausio 15 d., o vėliau – kas tris mėnesius,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1.Ispanija ištaiso esamą perviršinio deficito padėtį ne vėliau kaip 2018 m.

               2.Ispanija valdžios sektoriaus deficitą sumažina iki 4,6 % BVP 2016 m., iki 3,1 % BVP 2017 m. ir iki 2,2 % BVP 2018 m. Remiantis atnaujinta Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, šis valdžios sektoriaus deficito sumažėjimas atitinka struktūrinio balanso pablogėjimą 0,4 % BVP 2016 m. ir 0,5 % BVP pagerėjimą ir 2017, ir 2018 m. Visas nenumatytas pajamas Ispanija taip pat panaudoja deficito ir skolos mažinimui paspartinti.

               3.Be sutaupytinų lėšų, kurios jau įtrauktos į atnaujintą Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, ir 2017, ir 2018 m. Ispanija priima ir visapusiškai įgyvendina 0,5 % BVP vertės konsolidavimo priemones.

               4.Jei kiltų pavojus biudžeto planams, Ispanija pasirengusi priimti tolesnes priemones. Fiskalinio konsolidavimo priemonėmis užtikrinamas ilgalaikis augimą skatinantis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas.

               5.Ispanija priima fiskalinės sistemos stiprinimo priemones, visų pirma tokias, kuriomis didinamas mechanizmų, kuriais užkertamas kelias nukrypimui nuo deficito, skolos ir išlaidų tikslų ir tas nukrypimas ištaisomas, automatiškumas ir stiprinamas viešųjų finansų tvarumo užtikrinimas pagal Stabilumo įstatyme nustatytą išlaidų taisyklę.

               6.Ispanija nustato nuoseklią sistemą, kuria užtikrinamas visų perkančiųjų organizacijų viešųjų pirkimų politikos skaidrumas ir koordinavimas siekiant ekonominio veiksmingumo ir aukšto lygio konkurencijos. Tokia sistema apima tinkamus viešųjų pirkimų ex ante ir ex post kontrolės mechanizmus siekiant užtikrinti veiksmingumą ir teisinę atitiktį.

               2 straipsnis

               Taryba nustato 2016 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio Ispanija turi imtis veiksmingų priemonių ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnio 1a dalį pateikti Tarybai ir Komisijai ataskaitą apie priemones, kurių imtasi reaguojant į Tarybos įspėjimą. Ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų ir pajamų tikslai, išlaidų ir pajamų sričių diskrecinės priemonės ir informacija apie priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į konkrečias Tarybos rekomendacijas, kad būtų sustiprinta jos fiskalinė sistema ir viešųjų pirkimų politikos sistema pagal 1 straipsnio 5 ir 6 dalis.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Ispanijos Karalystei.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

                     (2)
                  Visi dokumentai, susiję su Ispanijos perviršinio deficito procedūra, pateikiami

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

                  .

                     (3)
                  Europos Komisija (2016 m.), 2015 m. fiskalinio tvarumo ataskaita, Europos ekonomika, įstaigos dokumentas Nr. 018.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 12
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Pasaulinio žaliojo augimo instituto susitarimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Siekiant remti ir skatinti besivystančių šalių ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių įtraukų ir tvarų ekonomikos augimą, 2012 m. įsteigta tarptautinė organizacija Pasaulinio žaliojo augimo institutas (angl. Global Green Growth Institute, GGGI). Šios organizacijos tikslas – per stiprų, įtraukų ir tvarų žaliąjį augimą padaryti pasaulį atsparesnį, o misija – remti šalių perėjimą prie žaliojo augimo modelio padedant joms rengti ir įgyvendinti strategijas, kuriomis vienu metu siekiama sumažinti skurdą, padidinti socialinę įtrauktį, ekologinį tvarumą ir ekonomikos augimą.

               2015 m. gruodžio mėn. pagal JTBKKK priimtame Paryžiaus susitarime numatyta užtikrinti, kad pasaulio temperatūra padidėtų gerokai mažiau kaip 2° C, palyginti su ikipramoniniu lygiu, ir siekti, kad ji pakiltų ne daugiau kaip 1,5° C. Tai reiškia, kad visas pasaulis turi dar aktyviau kovoti su klimato kaita. Kiekviena JTBKKK šalis yra nacionaliniu lygmeniu nusistačiusi įpareigojančius veiksmus (angl. NDC) ir priemones, kuriomis  ji ketina tų tikslų siekti. Šalys taip pat susitarė, kad, norint didinti atsparumą klimato kaitos poveikiui ir sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (ŠESD), svarbu kurti ir viena kitai perduoti technologijas.

               Tam, kad būtų įgyvendintas Paryžiaus susitarimas, visos šalys privalo gerokai sustiprinti tarptautines pastangas ir išlaikyti jų užmojį, kad ŠESD kiekis būtų kuo labiau sumažintas per kuo trumpesnį laiką. Paryžiaus susitarime pripažįstama, kad besivystančioms šalims reikės pagalbos jų klimato srities planams įgyvendinti.

               Taigi šiomis aplinkybėmis GGGI iškilo kaip pagrindinis tarptautinis žaliojo augimo skatinimo subjektas. Tapusi GGGI nare, Sąjunga galėtų šiame forume stiprinti savo klimato srities diplomatiją besivystančių šalių ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių atžvilgiu ir prisidėti pasidalydama savo vertinga patirtimi, sukaupta plėtojant Sąjungos klimato politiką. Kadangi GGGI orientuotas į visapusiškas žaliojo augimo strategijas, tai padės išnaudoti klimato srities tikslų ir „Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m.“ nustatytų darnaus vystymosi tikslų sinergiją.

               Siūloma pradėti derybas su GGGI dėl ES narystės jame, o ne pasinaudoti kita galimybe – prisijungti prie Susitarimo dėl GGGI įsteigimo. Toks pasiūlymas grindžiamas tuo, kad, prieš ES tampant GGGI nare, reikėtų išsiaiškinti Sąjungos, kaip būsimos šios tarptautinės organizacijos narės, balsavimo teises.

               •
                     Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Norint užtikrinti, kad temperatūra pakiltų gerokai mažiau kaip 2° C, Paryžiaus susitarimas turi būti iš tiesų visuotinis ir veiksmingas. Visos šalys turėtų pradėti įgyvendinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus. Būdama GGGI nare Sąjunga galėtų:

               –paskatinti esamas ir būsimas GGGI nares įgyvendinti savo pagal Paryžiaus susitarimą nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus ir didinti jų užmojį, pavyzdžiui, pasidalydama pagal žaliojo augimo strategiją išplėtotos ir įgyvendintos gerosios praktikos pavyzdžiais;

               –bendradarbiauti su GGGI pagal Sąjungos klimato srities diplomatijos strategiją, visiškai atsižvelgiant į tai, kad reikia užtikrinti kuo didesnę klimato srities tikslų ir darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo sinergiją;

               –politiniu ir ekspertų lygmenimis keistis gerosios praktikos pavyzdžiais, kurių Sąjunga yra daug sukaupusi plėtodama ir įgyvendindama savo klimato strategijas.

               •
                     Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Į žaliąjį ir tvarųjį augimą orientuota GGGI veikla yra akivaizdžiai susijusi su aplinkos ir vystymosi reikalais, taip pat su atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo politika.

               2.
                     TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS

               •
                     Teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 216 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga gali sudaryti susitarimą su tarptautine organizacija. 218 straipsnyje nustatyta susitarimo su tarptautine organizacija sudarymo tvarka, o 218 straipsnio 3 dalyje išsamiai išdėstyta Komisijos skyrimo Sąjungos derybininke tvarka.

                   •
                        Subsidiarumas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Klimato kaita yra tarpvalstybinė problema. Kovos su klimato kaita veiksmus būtina derinti pasaulio ir Europos mastu, todėl Sąjungos veiksmai atitinka subsidiarumo principą. SESV 191 straipsnyje nurodyta Sąjungos kompetencija aplinkos, įskaitant su klimato kaita susijusius klausimus, srityje.

               Jei Sąjunga būtų GGGI narė, ji su visomis valstybėmis narėmis galėtų dalytis GGGI žiniomis ir gerosios praktikos pavyzdžiais, be to, Sąjunga galėtų savo tarptautiniams partneriams politiniu ir diplomatiniu lygmenimis kuo plačiau paskleisti žinią apie kovą su klimato kaita.

               •
                     Proporcingumas

               Rekomendacija priimti Tarybos sprendimą pradėti derybas dėl Sąjungos narystės GGGI yra proporcinga priemonė: tai minimalus teisinis ir pats paprasčiausias žingsnis, kuris turi būti padarytas siekiant Sąjungos narystės.

               •
                     Pasirinkta priemonė

                  Tarybos sprendimo priėmimas numatytas SESV 218 straipsnio 3 dalyje.

                   3.
                        EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •
                     Ex post vertinimas / galiojančių teisės aktų tinkamumo patikros

                  Netaikoma.

               •
                     Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma. Tačiau apie savo ketinimą prašyti Tarybos leidimo Sąjungos vardu pradėti derybas dėl Sąjungos narystės GGGI Komisija 2016 m. lapkričio 8 d. paskelbė savo interneto svetainėje, skirtoje geresnio reglamentavimo klausimams. Nuo 2016 m. lapkričio 8 d. iki 2017 m. sausio 12 d. (laikotarpį, per kurį buvo galima teikti atsiliepimus) jokių suinteresuotųjų šalių pastabų negauta.

               •
                     Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •
                     Poveikio vertinimas

                  Poveikio vertinimas nebuvo atliktas, nes Tarybos sprendimas, kuriuo leidžiama pradėti derybas dėl Sąjungos narystės GGGI, jokio tiesioginio poveikio Komisijos biudžetui neturi ir valstybės narės neturi imtis jokių su juo susijusių veiksmų.

                  Vis dėlto Komisija įvertino alternatyvos – nesiimti jokių veiksmų – poveikį. Scenarijus, pagal kurį nesiimama jokių veiksmų, reikštų, kad tik kelios Sąjungos valstybės narės yra GGGI narės (nuo šios tarptautinės organizacijos įsteigimo 2012 m. jos narėmis tapo Danija ir Jungtinė Karalystė, neseniai prisijungė ir Vengrija). Tokiu atveju mažai tikėtina, kad GGGI būtų pristatyta plati Sąjungos patirtis žaliojo augimo klausimais ir kad organizacija būtų maksimaliai pasinaudota Sąjungos klimato srities diplomatijos tikslais.

                  Todėl pirmenybė teikiama Sąjungos narystei GGGI, kuri ir siūloma šiame pasiūlyme. Siūloma, kad Sąjunga taptų dalyvaujančiąja šios organizacijos nare ir nemokėtų jai finansinio įnašo (GGGI įstatų 3 straipsnis).

               •
                     Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •
                     Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

                   4.
                        POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Sąjungos narystė GGGI jokio tiesioginio poveikio ES biudžetui neturės.

               5.
                     KITI ELEMENTAI

               •
                     Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Netaikoma, nes valstybės narės neturi imtis jokių su Tarybos sprendimu derėtis dėl narystės GGGI susijusių veiksmų.

               •
                     Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •
                     Išsamus konkrečių šio pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Komisija rekomenduoja, kad:

               –Taryba įgaliotų Komisiją pradėti ir vesti derybas dėl Sąjungos narystės GGGI;

               –Komisija šias derybas vestų konsultuodamasi su specialiu komitetu, kaip nustatyta atitinkamose SESV nuostatose;

               –Taryba patvirtintų prie šios rekomendacijos pridedamus derybinius nurodymus.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Pasaulinio žaliojo augimo instituto susitarimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)šiuo metu tik kelios Sąjungos valstybės narės yra Pasaulinio žaliojo augimo instituto (toliau – GGGI) narės
                  1
               . Todėl mažai tikėtina, kad GGGI būtų pristatyta plati Sąjungos patirtis žaliojo augimo klausimais ir kad organizacija būtų maksimaliai pasinaudota Sąjungos klimato srities diplomatijos strategijos tikslais;

               (2)klimato kaita yra tarpvalstybinė problema. Kovos su klimato kaita veiksmus būtina derinti pasaulio ir Europos mastu, todėl Sąjungos veiksmai atitinka subsidiarumo principą. SESV 191 straipsnyje nurodyta Sąjungos kompetencija aplinkos, įskaitant su klimato kaita susijusius klausimus, srityje;

               (3)jei Sąjunga būtų GGGI narė, ji su visomis valstybėmis narėmis galėtų dalytis GGGI žiniomis ir gerosios praktikos pavyzdžiais. Be to, Sąjunga galėtų savo tarptautiniams partneriams politiniu ir diplomatiniu lygmenimis kuo plačiau paskleisti žinią apie kovą su klimato kaita;

               (4)
                     GGGI orientuotas į visapusiškas žaliojo augimo strategijas, todėl Sąjungos narystė GGGI padėtų išnaudoti klimato srities tikslų ir „Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m.“ nustatytų darnaus vystymosi tikslų sinergiją;

               (5)todėl Komisija turėtų būti įgaliota Europos Sąjungos vardu pradėti derybas siekiant sudaryti susitarimą dėl Sąjungos narystės GGGI,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis dėl susitarimo dėl Sąjungos narystės Pasaulinio žaliojo augimo institute.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su [specialaus komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Nuo šios tarptautinės organizacijos įsteigimo 2012 m. jos narėmis tapo Danija ir Jungtinė Karalystė, neseniai prisijungė ir Vengrija.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 12
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            PRIEDAS
            prie Rekomendacijos dėl
            TARYBOS SPRENDIMOkuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos irPasaulinio žaliojo augimo instituto susitarimo
            Derybų dėl Europos Sąjungos ir Pasaulinio žaliojo augimo instituto susitarimo dėl Sąjungos narystės Pasaulinio žaliojo augimo institute nurodymai

               PRIEDAS
               Derybų dėl Europos Sąjungos ir Pasaulinio žaliojo augimo instituto susitarimo dėl Sąjungos narystės Pasaulinio žaliojo augimo institute nurodymai

               1.Komisija siekia užtikrinti, kad susitarimas dėl Sąjungos narystės Pasaulinio žaliojo augimo institute (toliau – GGGI) derėtų su atitinkamais Sąjungos teisės aktais.

               2.Komisija veda derybas laikydamasi atitinkamų galiojančių Sąjungos teisės aktų ar suderintų Sąjungos pozicijų, dėl kurių susitariama konkrečiai šioms deryboms šio Tarybos sprendimo 3 straipsnyje nurodytame specialiame valstybių narių atstovų komitete arba Taryboje.

               3.Komisija praneša Tarybai apie derybų rezultatus ir prireikus informuoja apie visas derybų metu kilusias problemas.