               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 09 13
            COM(2017) 469 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo su Naująja Zelandija
            {SWD(2017) 289 final}{SWD(2017) 290 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               ·Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Europos Sąjungą (ES) ir Naująją Zelandiją sieja puikūs politiniai santykiai ir brandūs prekybos ir investicijų ryšiai, pagrįsti bendromis demokratijos ir žmogaus teisių vertybėmis. Naujoji Zelandija yra sudariusi daug laisvosios prekybos susitarimų (LPS) su kitomis šalimis. ES neturi dvišalio LPS su Naująja Zelandija, todėl ES įmonių sąlygos patekti į šios šalies rinką santykinai prastesnės.

               2015 m. spalio 29 d.
                  1
                ES ir Naujosios Zelandijos vadovų bendrame pranešime įsipareigota pradėti derybas ir greitai susitarti dėl išsamaus, visapusiško ir kokybiško LPS.

                  Pagrindinis pasiūlymo tikslas – sukurti palankesnes sąlygas toliau didinti ES ir Naujosios Zelandijos prekybą ir investicijas. Šiuo pasiūlymu siekiama šių bendrų tikslų:

               ·skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą plečiant prekybą;

               ·kurti darbo vietas, darbo galimybes bei gerovę;

               ·užtikrinti daugiau naudos vartotojams;

               ·gerinti Europos konkurencingumą pasaulinėse rinkose ir

               ·glaudžiau bendradarbiauti su panašių pažiūrų partnere įvairiais su prekyba susijusiais klausimais.

                  Šie tikslai atitinka Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“
                     2
                  . Komunikate pabrėžiamas poreikis toliau skatinti dvišalius santykius siekiant skatinti darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą, įvairiomis priemonėmis kovojant su prekybos ir investicijų kliūtimis. Taip pat pabrėžiama, kad reikia išlaikyti aukštą ES socialinės ir aplinkos apsaugos lygį ir prisidėti prie kitų su prekyba susijusių politikos tikslų, įskaitant darnų vystymąsi, ir atsižvelgti į ypatingus mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) poreikius.

                  Komunikate „Prekyba visiems“ konkrečiau pažymima, kad „Australija ir Naujoji Zelandija yra artimos Europos partnerės, kurios vadovaujasi Europos vertybėmis ir požiūriu į daugelį klausimų ir atlieka svarbų vaidmenį Azijos ir Ramiojo vandenyno regione ir daugiašaliuose susitikimuose. Stipresni ekonominiai ryšiai su šiomis šalimis taip pat bus tvirtas pagrindas didesniam įsitvirtinimui platesnėse Azijos ir Ramiojo vandenyno regiono vertės grandinėse. Šių santykių stiprinimui reikėtų teikti pirmenybę.“

                  Minėti tikslai taip pat atitinka 2014 m. lapkričio 21 d.
                     3
                   Tarybos išvadas dėl prekybos, kuriose pabrėžta, kad prekyba prekėmis bei paslaugomis ir investicijos gali labai prisidėti siekiant „Strateginėje Sąjungos kintančiame pasaulyje darbotvarkėje“ tikslų. Šiose išvadose taip pat nurodyta, kad, remiantis apčiuopiama pažanga, jau padaryta įgyvendinant ES dvišalės prekybos darbotvarkę, turėtų būti dedama pastangų sudaryti susitarimus su pagrindiniais partneriais. Be to, tikslas atitinka 2015 m. lapkričio 27 d.
                     4
                   Tarybos išvadas dėl prekybos ir investicijų, kuriose remiamas siekis sudaryti plataus užmojo, išsamius ir abipusiškai naudingus dvišalius prekybos ir investicijų susitarimus, o Komisija raginama siekti pažangos derybose Azijos bei Ramiojo vandenyno regione.

               ·Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Aprašytieji tikslai visiškai atitinka Europos Sąjungos sutartį (toliau – ES sutartis), kurioje įtvirtinta, kad ES turėtų skatinti visų šalių integraciją į pasaulio ekonomiką, įskaitant laipsnišką tarptautinės prekybos apribojimų panaikinimą
                  5
               .

               Šie tikslai taip pat atitinka komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“
                  6
               , kuriame nurodyta, kad Europos prekybos strategijoje bus „siūloma su pagrindiniais partneriais palaikyti aukšto lygio strateginį dialogą siekiant aptarti tokius strateginius klausimus kaip galimybės patekti į rinką, reglamentavimo sistema, pasauliniai disbalansai, energetika ir klimato kaita, galimybė gauti žaliavų, kova su pasauliniu skurdu, švietimas ir vystymasis.“

               Tikslai taip pat visapusiškai dera su tikslais, nustatytais Europos Komisijos komunikate „Europos iniciatyva „Small Business Act“
                  7
                (2008 m.) ir „Smulkusis verslas dideliame pasaulyje“
                  8
                (2011 m.). Parama MVĮ ekonominei veiklai už ES ribų taip pat įtraukta į bendrąją Sąjungos konkurencingumo strategiją, išdėstytą komunikate „Dėl Europos pramonės atgimimo“
                  9
                (2014 m.).

               Be to, jie atitinka ES sutartyje nustatytus principus, pagal kuriuos ES politika ir veiksmais turėtų būti siekiama įtvirtinti ir remti žmogaus teises
                  10
                ir prisidėti prie tarptautinių priemonių, skirtų aplinkos kokybės išsaugojimui ir gerinimui bei pasaulio gamtos išteklių tausojančiam valdymui, siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi, kūrimo
                  11
               .

               Tikslai dera su kitomis ES politikos sritimis ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija.

               Galiausiai nustatytieji tikslai atitinka J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetą – padėti Europos ekonomikai vėl augti ir didinti darbo vietų skaičių, nesukuriant naujų skolų, taip pat „Investicijų planą Europai“ (arba Europos strateginių investicijų fondo nuostatas)
                  12
                ir konkrečius 2017 m. Komisijos darbo programoje
                  13
                nustatytus prioritetus.

               Ši rekomendacija susijusi su susitarimu, į kurį būtų įtrauktos prekybos prekėmis liberalizavimo, paslaugų, viešųjų pirkimų ir tiesioginių užsienio investicijų klausimai, taip pat papildomos taisyklės, pvz., susijusios su intelektinės nuosavybės teisėmis.

               ·Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Suderinamumas su esamomis politikos nuostatomis aptariamas ankstesniame skirsnyje „Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis“.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               ·Teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

               ·Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Remiantis ES sutarties 5 straipsnio 3 dalimi, subsidiarumo principas netaikomas srityse, kuriose ES turi išimtinę kompetenciją. Bendra prekybos politika yra įtraukta į SESV 3 straipsnyje pateikiamą Sąjungos išimtinės kompetencijos sričių sąrašą. Ši politika apima derybas dėl prekybos susitarimų pagal, inter alia, SESV 207 straipsnį.

               ·Proporcingumo principas

               Vadovaujantis proporcingumo principu apsvarstytos visos pagrįstos politikos galimybės, siekiant įvertinti tikėtiną tokių politikos priemonių veiksmingumą, kaip išsamiai aprašyta poveikio vertinimo ataskaitoje.

               ·Priemonės pasirinkimas

                  Europos Sąjungos Tarybos sprendimas

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               ·Galiojančių teisės aktų ex-post vertinimas ir (arba) tinkamumo patikros

                  Netaikoma.

               ·Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Komisija aktyviai bendradarbiavo su suinteresuotaisiais partneriais ir surengė visapusiškas viešas konsultacijas internete
                  14
               , kad susipažintų su įvairiomis nuomonėmis dėl būsimų ES ir Naujosios Zelandijos prekybos ir ekonominių santykių
                  15
               .

               Viešos konsultacijos internete vyko 2016 m. kovo 11 d.–birželio 3 d. Apie jų pradžią paskelbta Prekybos generalinio direktorato interneto svetainėje ir jos vyko apklausų svetainėje „EU Survey“ (Komisijos viešų konsultacijų portalas). Suinteresuotosios šalys iš ES ir ne tik paragintos atsakyti į įvairių temų klausimus apie ES ir Naujosios Zelandijos tarpusavio prekybą ir investicijas.

               Komisija gavo 108 įvairių respondentų atsakymus. Atsakymų santrauka įtraukta į poveikio vertinimo ataskaitą, o atskiri atsakymai paskelbti respondentams leidus.

               ·Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Numatomų LPS scenarijų galimo poveikio ex ante vertinimą atliko išorės konsultantas.

                  Komisija taip pat susisiekė su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis, kurios pateikė savo nuomonę apie konkrečias patekimo į rinką ir kitas prekybos kliūtis, su kuriomis jos susiduria plėtodamos prekybos ir investicijų santykius su Naująja Zelandija.

               ·Poveikio vertinimas

                  Poveikio vertinimas aprėpė prekybą, investicijas ir kitus klausimus, t. y. jo aprėptis viršijo šios rekomendacijos aprėptį, tačiau padarytos išvados vis dėlto tinka ir jai.

                  Poveikio vertinimo ataskaita, prie jos pridedama santrauka ir teigiama Reglamentavimo patikros valdybos nuomonė bus paskelbtos viešai.

                  Be minėto poveikio vertinimo, išorės konsultantai taip pat atliks nepriklausomą poveikio darniam vystymuisi vertinimą, per kurį bus išnagrinėtas galimas LPS ekonominis ir socialinis poveikis ir poveikis žmogaus teisėms bei aplinkai. Poveikis darniam vystymuisi bus vertinamas vykstant LPS deryboms ir bus pagrįstas konsultacijomis su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma pilietine visuomene. Šis vertinimas bus baigtas prieš parafuojant LPS ir jo išvados bus įtraukiamos į derybų procesą.

               ·Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Naujos verslo galimybės turėtų būti naudingos MVĮ, nes pagal LPS liberalizavus prekybą, sustiprinus teisinę sistemą, patobulinus muitinės procedūras ir užtikrinus skaidresnį  reglamentavimą jos galės sutaupyti. Poveikio vertinimo ataskaitoje pateikiama išsami informacija apie galimą poveikį suinteresuotosioms šalims ir ekonomikos sektoriams.

               ·Pagrindinės teisės

                  Poveikio vertinimo ataskaitoje vertinant socialinius, su aplinka ir žmogaus teisėmis susijusius aspektus aptariami ir pagrindinių teisių klausimai.

                  Pagal įprastą ES politiką į LPS turėtų būti įtrauktas skyrius dėl prekybos ir darnaus vystymosi.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  LPS neigiamas poveikis ES biudžetui bus nedidelis, nes liberalizavus muitų tarifus jų bus surenkama mažiau. Numatomas netiesioginis teigiamas poveikis, pvz., padidės su pridėtinės vertės mokesčiu susiję ištekliai ir bendrosios nacionalinės pajamos.

               5.KITI ELEMENTAI

               ·Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Atsižvelgiant į įsipareigojimą, nurodytą 2015 m. komunikate „Prekyba visiems“, bus atliekamas išsamus LPS su Naująja Zelandija poveikio ex post vertinimas, po to, kai jis bus galiojęs tiek, kad būtų sukaupta pakankamai reikšmingų duomenų. Poveikio vertinimo ataskaitoje pateikiama išsami informacija apie numatomą stebėsenos ir vertinimo tvarką.

                  •
                        Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               ·Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Netaikoma.

               ·Procedūriniai aspektai

               ES vardu derybas ves Komisija.

               Pagal SESV 218 straipsnio 4 dalį siūloma, kad Europos Sąjungos Taryba Prekybos politikos komitetą paskirtų kaip komitetą, su kuriuo turi būti konsultuojamasi vedant derybas.

               Europos Parlamentas bus informuojamas visais procedūros etapais pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį.

               Komisija palankiai vertina tai, kad Europos Sąjungos Tarybos nariai ir jų šalių parlamentai, remdamiesi savo institucine praktika, vis labiau ir vis anksčiau įsitraukia į prekybos derybas. Komisija ragina Europos Sąjungos Tarybos narius taip pat reaguoti į šią rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, tinkamai atsižvelgiant į Tarybos sprendimą 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių
                  16
               .

               Komisija informuos Naująją Zelandiją apie ES vidaus taisykles, susijusias su skaidrumu ir Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Parlamento prieiga prie derybų dokumentų.

               Komisija skelbia šią rekomendaciją ir jos priedą iškart po jos priėmimo.

               Komisija rekomenduoja, kad derybiniai nurodymai būtų paskelbti iškart po jų priėmimo.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo su Naująja Zelandija

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               KADANGI turėtų būti pradėtos derybos dėl galimybės sudaryti laisvosios prekybos susitarimą su Naująja Zelandija,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu vesti derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo su Naująja Zelandija.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su Prekybos politikos komitetu.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas ir jo priedas bus paskelbti viešai iš karto po jų priėmimo.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-15-5947_en.htm

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

                     (3)

                  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/145908.pdf

                     (4)
                  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/11/st14688_en15_pdf/

                     (5)
                  ES sutarties 21 straipsnio 2 dalies e punktas.

                     (6)

                  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/COMPLET%20EN%20BARROSO%20%20%20007%20-%20Europe%202020%20-%20EN%20version.pdf.

                     (7)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:52008DC0394

                     (8)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/lt/ALL/?uri=CELEX:52011DC0702

                     (9)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:52014DC0014

                     (10)
                  ES sutarties 21 straipsnio 2 dalies b punktas.

                     (11)
                  ES sutarties 21 straipsnio 2 dalies f punktas.

                     (12)

                  https://ec.europa.eu/commission/priorities/jobs-growth-and-investment/investment-plan_lt

                     (13)
                  https://ec.europa.eu/info/publications/work-programme-commission-key-documents-2017_lt

                     (14)
                  http://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=195

                     (15)
                  Per viešas konsultacijas internete taip pat aptarti būsimi ES ir Australijos prekybos ir ekonominiai santykiai.

                     (16)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 09 13
            COM(2017) 469 final
            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo su Naująja Zelandija
            {SWD(2017) 289 final}{SWD(2017) 290 final}

               PRIEDĖLIS

               LAISVOSIOS PREKYBOS SUSITARIMO SU NAUJĄJA ZELANDIJA DERYBINIAI NURODYMAI

               A.
                     SUSITARIMO POBŪDIS IR TAIKYMO SRITIS

               Į susitarimą turėtų būti išimtinai įtrauktos Šalių tarpusavyje taikytinos nuostatos dėl su prekyba ir tiesioginėmis užsienio investicijomis susijusių sričių.

               Susitarimas turėtų būti plačių užmojų, visapusiškas ir visiškai suderinamas su Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklėmis ir prievolėmis. Derybos turėtų būti vykdomos ir užbaigtos atsižvelgiant į įsipareigojimus, prisiimtus PPO. Susitarimas turėtų būti labai plačių užmojų ir apimti įsipareigojimus, viršijančius prisiimtuosius PPO.

               Susitarimu turėtų būti numatytas laipsniškas ir abipusis prekybos prekėmis bei paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų liberalizavimas. Bus įtrauktos taisyklės dėl kitų su prekyba susijusių sričių, kad būtų skatinama, lengvinama arba reglamentuojama tokia prekyba ir tiesioginės užsienio investicijos. Visi pagal susitarimą prisiimami įsipareigojimai tiesiogiai ir iš karto veikia prekybą ir prireikus – atsižvelgiant į bendrų ES taisyklių aprėptį.

               Susitarime turėtų būti numatytos prievolės srityse, kurios priklauso abiejų susitarimo Šalių visų valdžios institucijų ir subjektų kompetencijai.

               B.
                     SIŪLOMAS SUSITARIMO TURINYS

               Preambulė ir bendrieji principai

               Preambulėje turėtų būti primenama, kad partnerystė su Naująja Zelandija grindžiama bendrais principais ir vertybėmis, kaip nustatyta 2016 m. ES ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarime dėl santykių ir bendradarbiavimo (toliau – partnerystės susitarimas (PS)). Susitarimas turėtų būti bendrų politinių ryšių ir PS nustatytos institucinės struktūros dalis.

               Siekiant liberalizuoti dvišalę prekybą ir tiesiogines užsienio investicijas, susitarime, be kita ko, taip pat turėtų būti daromos nuorodos į:

               ·ES išorės veiksmų principus ir tikslus;

               ·Šalių įsipareigojimą skatinti darnų vystymąsi ir dėti pastangas, kad tarptautinė prekyba padėtų siekti ekonominiu, socialiniu ir aplinkos apsaugos atžvilgiais darnaus vystymosi, įskaitant ekonominę plėtrą, skurdo mažinimą, visišką ir našų užimtumą ir deramą darbą visiems, aplinkos ir gamtos išteklių apsaugą bei išsaugojimą;

               ·Šalių įsipareigojimą visiškai laikytis teisių ir prievolių, susijusių su naryste PPO;

               ·Šalių įsipareigojimą didinti vartotojų gerovę vykdant politikos priemones, kuriomis užtikrinama aukšto lygio vartotojų apsauga ir ekonominė gerovė;

               ·teisę reglamentuoti ekonominę veiklą siekiant viešojo intereso, pastangas siekti tokių teisėtų viešosios politikos tikslų kaip visuomenės sveikatos apsauga ir skatinimas, socialinės paslaugos, valstybinis švietimas, sauga, aplinkos apsauga, visuomenės dorovė, socialinė ar vartotojų apsauga, privatumo ir duomenų apsauga, kultūrų įvairovės skatinimas ir apsauga;

               ·siekį susitarimu sukurti naują Šalių tarpusavio ekonominių ryšių pagrindą ir, svarbiausia, plėtoti prekybą ir tiesiogines užsienio investicijas;

               ·bendrą Šalių tikslą atsižvelgti į mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) kylančius konkrečius sunkumus prisidėti prie prekybos ir tiesioginių užsienio investicijų plėtotės;

               ·Šalių įsipareigojimą palaikyti ryšius su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant privatųjį sektorių ir pilietinės visuomenės organizacijas ir (arba) atstovus.

               Tikslai

               Susitarime turėtų būti patvirtintas bendras tikslas laipsniškai ir abipusiai iš esmės liberalizuoti visą prekybą prekėmis bei paslaugomis ir tiesiogines užsienio investicijas, griežtai laikantis PPO taisyklių, visų pirma Bendrojo susitarimo dėl muitų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio ir Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) V straipsnio.

               Susitarimu turėtų būti užtikrinta kuo didesnė galimybė patekti į viešųjų pirkimų rinkas, su prekyba susijusių intelektinės nuosavybės teisių (INT), įskaitant geografines nuorodas, apsauga ir stiprinamas dialogas ir bendradarbiavimas techninės ir reglamentavimo sistemos srityje.

               Susitarimu turėtų būti pripažinta, kad darnus vystymasis yra pagrindinis Šalių tikslas, ir juo turėtų būti siekiama užtikrinti ir skatinti tarptautinių aplinkos apsaugos ir socialinės srities susitarimų ir standartų laikymąsi, kad būtų skatinama prekyba. Visame susitarime turėtų būti atsižvelgiama į darnų vystymąsi ir su juo susijusius socialinius ir aplinkos apsaugos klausimus. Susitarimu turėtų būti užtikrinama, kad Šalys prekybos ar tiesioginių užsienio investicijų skatinimo tikslu nešvelnintų nacionalinių aplinkos apsaugą, darbą ar darbuotojų sveikatą bei saugą reglamentuojančių teisės aktų ir standartų, taip pat pagrindinių darbo standartų ar teisės aktų, kuriais siekiama apsaugoti ir skatinti kultūrų įvairovę.

               Prekyba prekėmis

               Importo ir eksporto muitai ir netarifinės priemonės

               Susitarimu siekiama užtikrinti didžiausio masto prekybos liberalizavimą. Susitarimas turėtų būti taikomas iš esmės visai Šalių tarpusavio prekybai prekėmis. Įsigaliojus susitarimui turėtų būti panaikinta dauguma tarifų eilučių. Susitarimu turėtų būti siekiama panaikinti abiejų Šalių importo muitus ir lygiaverčio poveikio privalomuosius mokėjimus, paprastai per neilgesnį nei septynerių metų laikotarpį. Turėtų būti nustatyta kuo mažiau išimčių, o importui jautriems produktams turėtų būti taikomos specialios nuostatos. Pavyzdžiui, tam tikriems žemės ūkio produktams turėtų būti nustatytos tarifinės kvotos, ilgesni pereinamieji laikotarpiai ar kitos priemonės.

               Derybos dėl tarifų sumažinimo turėtų vykti remiantis muitais, kuriuos ES erga omnes pagrindu taiko derybų pradžios dieną, ir muitais, kuriuos Naujoji Zelandija erga omnes pagrindu taiko derybų pradžios dieną.

               Turėtų būti panaikinti visi eksporto muitai arba bet kokios lygiaverčio poveikio priemonės ir turėtų būti draudžiama priimti naujas tokio pobūdžio priemones.

               Kilmės taisyklės

               Kilmės taisyklėmis ir nuostatomis dėl administracinio bendradarbiavimo turėtų būti lengvinama prekyba ir jos turėtų būti paprastesnės, be to, jomis turėtų būti atsižvelgiama į ES standartines lengvatines kilmės taisykles ir ES gamintojų interesus.

               Kovos su sukčiavimu priemonės

               Susitarimo nuostata dėl glaudesnio administracinio bendradarbiavimo turėtų būti nustatytos procedūros ir deramos priemonės, kuriomis Šalys galėtų remtis, jeigu nustatoma, kad administracinis bendradarbiavimas muitinės klausimais nepakankamas, arba nustatyta taisyklių pažeidimų arba sukčiavimo atvejų.

               Administracinių klaidų taisymas

               Taip pat turėtų būti įtrauktos nuostatos, pagal kurias turėtų būti bendrai nagrinėjama galimybė priimti tinkamas priemones, kurios būtų taikomos tais atvejais, kai kompetentingos institucijos suklysta taikydamos lengvatines kilmės taisykles.

               Muitai ir prekybos lengvinimas

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl tolesnio Šalių tarpusavio prekybos lengvinimo, kartu užtikrinant veiksmingas kontrolės priemones. Šiuo tikslu į susitarimą turėtų būti įtraukti įsipareigojimai dėl Šalių taisyklių, reikalavimų, formalumų ir procedūrų, susiję su importu, eksportu ir tranzitu. Šiomis nuostatomis turėtų būti atsižvelgiama į parafuotą ES ir Naujosios Zelandijos muitinių bendradarbiavimo ir tarpusavio pagalbos susitarimą ar būsimus jo pakeitimus.

               Susitarimu turėtų būti skatinama veiksmingai įgyvendinti ir taikyti tarptautines taisykles ir standartus muitų srityje ir kitas su prekyba susijusias procedūras, įskaitant PPO nuostatas, PPO prekybos lengvinimo susitarimą, Pasaulio muitinių organizacijos dokumentus ir peržiūrėtą Kioto konvenciją.

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos, kuriomis skatinama keistis gerąja praktika ir patirtimi, visų pirma konkrečiose bendro intereso srityse. Šios sritys gali būti, pavyzdžiui, taisyklių ir procedūrų atnaujinimas ir paprastinimas, standartinių dokumentų naudojimas, tarifinis prekių klasifikavimas, skaidrumas, tarpusavio pripažinimas ir tarpžinybinis bendradarbiavimas.

               Remiantis susijusiais tarptautiniais standartais ir priemonėmis, susitarimu taip pat turėtų būti skatinama konvergencija prekybos lengvinimo srityje.

               Susitarimu turėtų būti siekiama, kad muitinė veiksmingai ir efektyviai užtikrintų visų muitinės prižiūrimų prekių INT apsaugą ir gynimą.

               Susitarimo nuostatomis dėl prekybos lengvinimo turėtų būti atsižvelgiama į MVĮ kylančius sunkumus, kartu užtikrinant vienodas sąlygas visiems ekonominės veiklos vykdytojams.

               Susitarimu turėtų būti siekiama sudaryti protokolą dėl savitarpio administracinės pagalbos muitinės reikalų srityje, kuris būtų taikomas pagalbai atliekant kovos su sukčiavimu muitų srityje tyrimus (įskaitant pagalbos teikimą pagal prašymą, savo iniciatyva teikiamą pagalbą ir konfidencialumą), arba susitarime galėtų būti daroma nuoroda į ES ir Naujosios Zelandijos muitinių bendradarbiavimo ir tarpusavio pagalbos susitarimo protokolą.

               Netarifinės kliūtys

               Susitarimu turėtų būti sprendžiami su prekyba susiję reglamentavimo klausimai ir šalinamos netarifinės prekybos kliūtys (NPK). Todėl susitarimu turėtų būti neleidžiama nustatyti jokių Šalių tarpusavio prekybos draudimų, apribojimų ar kitų NPK, kurie nėra pateisinami toliau pateiktomis bendrosiomis išimtimis ir kurie galėtų būti laikomi savavališka diskriminavimo priemone arba užslėptu Šalių tarpusavio prekybos apribojimu. Pirmenybė turėtų būti teikiama nuostatoms ir procedūroms, kurios turėtų būti įtrauktos, kad būtų užtikrinamas nepagrįstų netarifinių prekybos kliūčių šalinimas. Susitarime taip pat turėtų būti numatytos deramos procedūros, kuriomis užkertamas kelias NPK ir kitoms nereikalingoms prekybos kliūtims. Susitarimu turėtų būti sprendžiama vietos nustatymo reikalavimų problema.

               Konkretiems produktams taikomos netarifinės kliūtys turėtų būti šalinamos prašymo ir siūlymo pagrindu, kartu taikant abipuses tarifines nuolaidas. Atsižvelgiant į tai, kad svarbu skatinti siekti šio susitarimo tikslų ir užtikrinti geresnes galimybes patekti į rinką, palyginti su horizontaliomis taisyklėmis užtikrinamomis galimybėmis, į susitarimą reikėtų įtraukti su konkrečiais sektoriais susijusius įsipareigojimus dėl NPK.

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl valstybinių prekybos įmonių, įvertinant galintį atsirasti bet kokio pobūdžio konkurencijos iškraipymą ir kliūtis prekybai bei investicijoms.

               Techniniai reglamentai, standartai ir atitikties vertinimo procedūros

               Šalys turėtų ne tik remtis PPO sutarties dėl techninių prekybos kliūčių nuostatomis, bet ir priimti jomis pagrįstas ir jas papildančias nuostatas, kad būtų lengvinamos galimybės patekti į viena kitos rinkas.

               Susitarime turėtų būti įtvirtinti tam tikri bendrieji principai (pvz., proporcingumo, pernelyg griežtų apribojimų nenustatymo, skaidrumo, nediskriminavimo principai) ir PPO taisyklėmis pagrįstos ir jas papildančios nuostatos. Be kita ko, turėtų būti siekiama didinti skaidrumą, skatinti vadovautis gero reglamentavimo praktikos pavyzdžiais, priimti susijusius tarptautinius standartus, siekti techninių reglamentų suderinamumo ir vienodinimo remiantis tarptautiniais standartais, suvienodinti tyrimų ir sertifikavimo reikalavimus, pvz., laikantis rizika pagrįsto požiūrio į atitikties vertinimą (įskaitant savarankiško sertifikavimo taikymą sektoriuose, kuriuose tai įmanoma ir naudinga), ir taikant nuostatas, kuriomis siekiama užtikrinti tyrimų reikalavimų tam tikruose prioritetiniuose sektoriuose suderinamumą ir skatinti akreditacijos naudojimą.

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos, kuriomis siekiama tobulinti informacijos importuotojams ir eksportuotojams sklaidą.

               Per derybas turėtų būti sprendžiamas šio susitarimo ir galiojančio savitarpio pripažinimo susitarimo ryšio klausimas, kad būtų tobulinamas pastarojo susitarimo įgyvendinimas ir veiksmingiau bendradarbiaujama.

               Sanitarijos ir fitosanitarijos priemonės (SFP)

               Šalys turėtų remtis PPO sutarties dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo nuostatomis ir jas papildyti, kad būtų lengvinamos galimybės patekti į viena kitos rinkas, kartu apsaugant žmonių, gyvūnų ar augalų gyvybę ir sveikatą. Į skyrių dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių turėtų būti įtraukti tokie klausimai kaip skaidrumas, proporcingumas, nepagrįstas vėlavimas, suderinimas, lygiavertiškumo pripažinimas ir alternatyvios priemonės, skirstymas į regionus, kontrolės, tikrinimo ir tvirtinimo tvarka, auditas, importo patikros, neatidėliotinos priemonės, įmonių patvirtinimas be išankstinės patikros, tolesnis visoje ES išduodamų leidimų tvarkos taikymas (vienas subjektas), bendradarbiavimas reglamentavimo srityje, glaudesnis bendradarbiavimas atsparumo antimikrobinėms medžiagoms srityje, mechanizmo, skirto sparčiau spręsti su SFP susijusius prekybos klausimus, sukūrimas.

               Per derybas turėtų būti remiamasi 1995 m. vasario 20 d. Tarybos priimtais derybiniais nurodymais (Tarybos dok. Nr. 4976/95). Per derybas turėtų būti aptartas naujojo susitarimo ir ES ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl sanitarinių priemonių, taikomų prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais, ryšis, kartu išsaugant pastarojo susitarimo turinį ir užtikrinant veiksmingą bendradarbiavimą.

               Gyvūnų gerovė

               Susitarimu turėtų būti skatinamas tęstinis bendradarbiavimas ir keitimasis patirtimi gyvūnų gerovės srityje, kad, be kita ko, būtų aptariami galimi Šalių įsipareigojimai dėl priemonių gyvūnų gerovės srityje lygiavertiškumo.

               Apsaugos priemonės

               Į susitarimą turėtų būti įtraukta nuostata dėl apsaugos priemonių, pagal kurią bet kuri Šalis, remdamasi PPO sutartimi dėl GATT 1994 XIX straipsnio įgyvendinimo arba PPO susitarimu dėl apsaugos priemonių, gali imtis deramų priemonių. Susitarimu taip pat turėtų būti užtikrinta, kad tokiomis apsaugos priemonėmis kuo mažiau būtų iškraipoma dvišalė prekyba.

               Siekiant užtikrinti kuo didesnius liberalizavimo įsipareigojimus ir būtiną apsaugą atsižvelgiant į jautrių sektorių ypatumus, susitarime iš esmės turėtų būti nustatyta dvišalės apsaugos išlyga, pagal kurią bet kuri Šalis gali iš dalies arba visiškai panaikinti lengvatas tais atvejais, kai tam tikro produkto iš kitos Šalies importas išauga taip, kad juo daroma arba gali būti daroma didelė žala Šalies, į kurią importuojama, vidaus pramonei.

               Antidempingo ir kompensacinės priemonės

               Į susitarimą turėtų būti įtraukta nuostata dėl antidempingo ir kompensacinių priemonių, pagal kurią bet kuri Šalis, remdamasi PPO sutartimi dėl GATT 1994 VI straipsnio įgyvendinimo arba PPO susitarimu dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių, gali imtis deramų kovos su dempingu ir (arba) kompensacinių priemonių. Į susitarimą taip pat turėtų būti įtraukti įsipareigojimai, viršijantys šios srities PPO taisykles ir atitinkantys ES taisykles ir ankstesnius susitarimus.

               Susitarime turėtų būti pripažinta, kad „žaliosios dėžės“ mokėjimai neiškraipo prekybos ir todėl jiems iš esmės neturėtų būti taikomos antidempingo ar kompensacinės priemonės.

               Prekyba paslaugomis, tiesioginės užsienio investicijos ir elektroninė prekyba

               Pagal GATS V straipsnį į susitarimo taikymo sritį turėtų patekti daug sektorių ir visi tiekimo būdai. A priori neturėtų būti nustatyta jokių susitarimo taikymo srities apribojimų, išskyrus garso ir vaizdo paslaugas ir vyriausybinės institucijos teikiamas paslaugas ir vykdomą veiklą. Derybų tikslas – laipsniškas ir abipusis prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų liberalizavimas šalinant apribojimus patekti į rinką ir panaikinant nacionalinius režimus, tokiu būdu viršijant Šalių įsipareigojimus PPO ir vykstant deryboms dėl susitarimo dėl prekybos paslaugomis teikiant palankesnius pasiūlymus. Į susitarimą turėtų būti įtrauktos taisyklės dėl su tiesioginėmis užsienio investicijomis susijusių rezultatų reikalavimų.

               Be to, į susitarimą turėtų būti įtrauktos reglamentavimo taisyklės. Šiuo tikslu per derybas turėtų būti aptariami toliau nurodyti klausimai:

               ·reglamentavimo nuostatos dėl skaidrumo ir abipusio pripažinimo;

               ·horizontaliosios nuostatos dėl Šalių vidaus reglamentavimo, pvz., nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti licencijavimo ir kvalifikacijos reikalavimų ir procedūrų nešališkumą ir deramą procesą;

               ·konkretiems sektoriams, įskaitant telekomunikacijų paslaugas, finansų paslaugas, pašto paslaugas ir tarptautinio jūrų transporto paslaugas, skirtos reglamentavimo nuostatos.

               Prekybai vis labiau pereinant į skaitmeninę terpę per derybas turėtų būti susitarta dėl taisyklių, reglamentuojančių skaitmeninę prekybą ir tarpvalstybinius duomenų srautus, elektronines patikimumo užtikrinimo ir tapatumo užtikrinimo paslaugas ir neužsakytus pranešimus tiesioginės rinkodaros tikslais, taip pat turėtų būti sprendžiama nepagrįstų duomenų vietos nustatymo reikalavimų problema, nesiderant dėl ES asmens duomenų apsaugos taisyklių ir nedarant joms poveikio.

               Į susitarimą gali būti įtraukti procedūriniai įsipareigojimai, susiję su fizinių asmenų atvykimu ir buvimu verslo reikalais, atitinkantys Šalių įsipareigojimus pagal 4 dalį. Tačiau jokia šio susitarimo nuostata Šalims neturėtų būti trukdoma taikyti savo šalies įstatymus, kitus teisės aktus ir reikalavimus dėl atvykimo ir buvimo, jeigu susitarimu suteiktos lengvatos tokiu būdu nebūtų nei panaikintos, nei sumažintos. Toliau turėtų būti taikomi ES galiojantys įstatymai, kiti teisės aktai ir reikalavimai, susiję su darbo sąlygomis ir darbo teisėmis.

               Susitarime turėtų būti dar kartą patvirtinta teisė reglamentuoti ekonominę veiklą siekiant viešojo intereso, pastangos siekti tokių teisėtų viešosios politikos tikslų kaip visuomenės sveikatos apsauga ir skatinimas, socialinės paslaugos, valstybinis švietimas, sauga, aplinkos apsauga, visuomenės dorovė, socialinė ar vartotojų apsauga, privatumo ir duomenų apsauga, kultūrų įvairovės skatinimas ir apsauga. Turėtų būti išsaugotos aukštos kokybės ES viešosios paslaugos, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos sąjungos veikimo (SESV), visų pirma Protokole Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų, ir atsižvelgiant į ES išlygas šioje srityje, įskaitant GATS.

               Kapitalo judėjimas ir mokėjimai

               Susitarimu turėtų būti siekiama šalinti su sandoriais, liberalizuotais pagal šį susitarimą, susijusius einamųjų mokėjimų ir kapitalo judėjimo apribojimus ir turėtų būti įtraukta neveikimo išlyga. Turėtų būti įtrauktos apsaugos priemonės ir išimtys (pvz., dėl Sąjungos ekonominės ir pinigų sąjungos ir mokėjimų balanso), kurios atitiktų SESV nuostatas dėl laisvo kapitalo judėjimo.

               Intelektinės nuosavybės teisės

               Susitarimas turėtų būti pagrįstas Sutartimi dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS sutartimi) ir ją papildyti, kad būtų užtikrinama aukšto lygio intelektinės nuosavybės teisių apsauga ir gynimas.

               Skyrius dėl intelektinės nuosavybės teisių turėtų apimti tokias temas kaip autorių ir susijusios teisės, prekių ženklai, dizainas, patentai, augalų veislių teisinė apsauga, konfidenciali informacija, įskaitant prekybos paslaptis, geografinės nuorodos ir griežtesnis vykdymo užtikrinimas. Susitarimu turėtų būti siekiama veiksmingesnio INT gynimo užtikrinimo, be kita ko, skaitmeninėje aplinkoje ir kertant sienas (įskaitant eksportą).

               Susitarimu turėtų būti sukurti derami šalių bendradarbiavimo mechanizmai, padedantys įgyvendinti skyriaus dėl INT nuostatas, taip pat reguliarus dialogas intelektinės nuosavybės srityje, kad būtų skatinamas keitimasis informacija apie atitinkamą teisėkūros pažangą, keičiamasi vykdymo užtikrinimo ir konsultacijų su trečiosiomis šalimis srityje įgyta patirtimi.

               Nedarant poveikio susijusioms daugiašalėms diskusijoms šiuo klausimu, per derybas turėtų būti aptarti tokie klausimai kaip genetiniai ištekliai, tradicinės žinios ir folkloras.

               Geografinės nuorodos

               Susitarimu turėtų būti užtikrinama tiesioginė apsauga susitariant dėl geografinių nuorodų sąrašo (vynai, spiritiniai gėrimai, žemės ūkio ir maisto produktai), užtikrinant griežtą apsaugą pagal TRIPS sutarties 23 straipsnį (įskaitant nuostatas, kuriomis panaikinama bylos išsireikalavimo teisė), nustatant griežtą teisių gynimą, leidimus geografines nuorodas naudoti su bona fide ankstesniais prekių ženklais, užtikrinant apsaugą nuo geografinių nuorodų naudojimo bendriniais pavadinimais ir numatant galimybę įtraukti naujas geografines nuorodas. Reikėtų aptarti tokius klausimus kaip individualios ankstesnės teisės, pvz., susijusios su augalų veislėmis, prekių ženklais, bendru arba kitu teisėtu ankstesniu naudojimu. Be to, per derybas bus aptarta geografinių nuorodų apsaugos trečiųjų šalių rinkose tvarka.

               Viešieji pirkimai

               Susitarimu turėtų būti siekiama visapusiškai geresnių galimybių patekti į viešųjų pirkimų rinkas, vadovaujantis įsipareigojimais pagal PPO sutartį dėl viešųjų pirkimų (GPA). Turėtų būti numatytos visapusiškos ir abipusiai priimtinos galimybės visų lygmenų valdžios institucijoms, viešiesiems subjektams (angl. „Crown entities“), valstybei priklausančioms įmonėms ir specialiąsias ar išskirtines teises turinčioms įmonėms patekti į viešųjų pirkimų rinkas, taip pat galimybės patekti į prekių, paslaugų ir viešųjų darbų rinkas. Taip Šalys pripažįsta savo viešųjų pirkimų srities ypatumus ir pažeidžiamumą. Susitarimu taip pat turėtų būti atsižvelgiama į įsipareigojimus dėl viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės ir (arba) koncesijų, laikantis šios srities įstatymų. Šalys pripažįsta, kad svarbu laikytis nacionalinio režimo principo, kad būtų taikomas režimas, ne mažiau palankus nei vietoje įsisteigusiems tiekėjams arba paslaugų teikėjams.

               Procedūriniai įsipareigojimai turėtų būti pagrįsti PPO sutartyje dėl viešųjų pirkimų (GPA) nustatytomis taisyklėmis, procedūromis ir reikalavimais. Įsipareigojimais visų pirma turėtų būti užtikrinamas deramas į taikymo sritį patenkančių viešųjų pirkimų procesas (be kita ko, įtraukiant veiksmingą peržiūros mechanizmą) ir skaidrumas. Turėtų būti svarstoma galimybė parengti konkrečias su skaidrumu susijusias nuostatas, kad būtų užtikrintas taikomų viešųjų pirkimų taisyklių aiškumas, taip pat nuostatas dėl viešųjų pirkimų galimybių, kad įmonės galėtų lengvai gauti informacijos.

               Prekyba ir konkurencija

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl konkurencijos, kuriomis būtų sprendžiamas konkurencijos taisyklių ir jų vykdymo užtikrinimo klausimas.

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl subsidijų. Be to, turėtų būti aptariamas valstybei priklausančių įmonių, įteisintų monopolijų ir įmonių, kurioms suteiktos specialiosios teisės ar privilegijos, klausimas.

               Mažosios ir vidutinės įmonės

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktas specialiai MVĮ skirtas skyrius. Susitarimu MVĮ turėtų būti padedama išnaudoti visas joms atsiveriančias prekybos galimybes, be kita ko, numatant keitimosi informacija apie patekimo į rinką reikalavimus tvarką ir sukuriant deramą institucinę sistemą.

               Prekyba ir darnus vystymasis

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl su prekyba ir darniu vystymusi susijusių darbo ir aplinkos aspektų, svarbių prekybos ir tiesioginių užsienio investicijų srityse. Turėtų būti įtrauktos nuostatos, kuriomis skatinama laikytis susijusių tarptautiniu mastu sutartų principų ir taisyklių, įskaitant pagrindinius darbo standartus ir svarbiausias Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas, daugiašalius aplinkos apsaugos susitarimus, įskaitant susijusius su klimato kaita, ir skatinti juos įgyvendinti.

               Susitarimu turėtų būti dar kartą patvirtinta Šalių teisė reglamentuoti darbo ir aplinkos apsaugos sritis laikantis tarptautinių įsipareigojimų ir turėtų būti siekiama aukšto lygio apsaugos. Turėtų būti įtrauktos nuostatos, kuriomis prekybos ir tiesioginių užsienio investicijų skatinimo tikslu neleidžiama sumažinti darbo ir aplinkos apsaugos lygio. Turėtų būti numatytas įsipareigojimas nenukrypti nuo nacionalinių darbo ir aplinkos apsaugos įstatymų taikymo arba įsipareigojimas juos vykdyti.

               Susitarimu turėtų būti skatinamas didesnis prekybos ir tiesioginių užsienio investicijų indėlis siekiant darnaus vystymosi, be kita ko, aptariant tokius klausimus kaip prekybos aplinkai ir klimatui nekenkiančiomis prekėmis ir paslaugomis lengvinimas ir savanoriškų darnumo užtikrinimo programų, įmonių socialinės atsakomybės skatinimas, atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintus dokumentus.

               Susitarime taip pat turėtų būti numatyti įsipareigojimai skatinti prekybą teisėtai įgytais ir tvariai valdomais gamtos ištekliais, visų pirma kiek tai susiję su biologine įvairove, laukine gamta, miškų ūkio ir žuvininkystės produktais, taip pat turėtų būti įtraukti susiję tarptautiniai dokumentai ir praktika. Be to, turėtų būti skatinama prekyba, kuri padeda siekti mažataršio, klimato kaitai atsparaus vystymosi.

               Susitarime turėtų būti numatytos tinkamos tokių priemonių veiksmingo įgyvendinimo ir stebėsenos priemonės, taip pat Šalių ginčų sprendimo procedūros ir numatyta pilietinės visuomenės dalyvavimo galimybė.

               Energetika ir žaliavos

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl su prekyba ir tiesioginėmis užsienio investicijomis susijusių energetikos ir žaliavų aspektų. Susitarimu turėtų būti siekiama užtikrinti atvirą, skaidrią, nediskriminavimo principu pagrįstą ir nuspėjamą verslo aplinką ir riboti antikonkurencinius veiksmus šiose srityse. Susitarime taip pat turėtų būti nustatytos taisyklės, kuriomis remiama ir toliau skatinama prekyba ir tiesioginės užsienio investicijos atsinaujinančiosios energijos sektoriuje. Susitarimu turėtų būti skatinamas bendradarbiavimas pirmiau minėtose srityse.

               Reglamentavimo skaidrumas

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl:

               ·informacijos skelbimo, be kita ko, nuostatos, pagal kurias viešai skelbiama informacija apie visuotinai taikomas priemones laikantis nediskriminavimo principo ir numatant pagrįstą laikotarpį, per kurį teikiamos pastabos dėl visuotinai taikomų priemonių pasiūlymų;

               ·užklausų ir informacijos centrų, nustatant mechanizmus, pagal kuriuos atsakoma į suinteresuotųjų šalių užklausas dėl siūlomų arba galiojančių priemonių;

               ·įstatymais pagrįstų ir pagal juos taikomų administracinių procedūrų, kuriomis užtikrinama, kad informacija apie visuotinai taikomų priemonių veikimą būtų prieinama suinteresuotiesiems asmenims ir kad asmenys, kuriems taikoma procedūra, turėtų pagrįstą galimybę pateikti nuomonę prieš bet kokius galutinius administracinius veiksmus;

               ·deramų galimybių peržiūrėti ir apskųsti administracinius veiksmus susitarimo taikymo srityse;

               ·kokybiško reglamentavimo ir geros administracinės praktikos skatinimo.

               Bendradarbiavimas reglamentavimo srityje

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktos kompleksinės taisyklės dėl reglamentavimo nuoseklumo ir skaidrumo, kad būtų rengiamos, priimamos ir įgyvendinamos veiksmingos, ekonomiškai efektyvios ir labiau suderintos prekybai prekėmis ir paslaugomis taikomos taisyklės, kad būtų skatinama prekyba. Į susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl skatinimo keistis informacija, remtis geros reglamentavimo praktikos pavyzdžiais ir glaudžiau bendradarbiauti reglamentavimo srityje.

               Todėl reikėtų svarstyti galimybę įtraukti nuostatas dėl bendradarbiavimo reglamentavimo srityje konkrečiais klausimais, kurie neįtraukti į dabartinį bendrąjį susitarimą, ir dėl mechanizmų, padedančių nustatyti galimas kliūtis, kurios būtų šalinamos palaikant bendradarbiavimą reglamentavimo srityje.

               Bendrosios ir baigiamosios nuostatos

               Turėtų būti nustatytas aiškus naujojo susitarimo ir PS teisinis ir institucinis ryšis. Turėtų būti užtikrintas derėjimas su kitų susitarimų nuostatomis, visų pirma kalbant apie atitinkamų nuostatų buvimą, taikymą, galiojimo sustabdymą ir nutraukimą.

               Susitarimu turėtų būti sukurta konkreti pagrindinė įstaiga, atsakinga už susitarimo įgyvendinimo stebėseną. Prireikus gali būti steigiami konkrečių sričių komitetai ar darbo grupės, kurie būtų pavaldūs pagrindinei įstaigai.

               Ginčų sprendimas ir tarpininkavimas

               Susitarime turėtų būti nustatytas veiksmingas ir privalomas ginčų sprendimo mechanizmas ir paspartinta procedūra, visų pirma taikoma kolegijos sudarymui ir kolegijos procedūros vykdymui. Ginčų sprendimo mechanizmas turėtų būti skaidrus, atviras ir novatoriškas. Turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl lankstaus ir spartaus tarpininkavimo mechanizmo.

               Bendrosios išimtys

               Susitarime turėtų būti nustatytos bendrosios išimtys, taikomos susijusioms susitarimo dalims, be kita ko, susijusios su saugumu, mokėjimų balansu, prudencine priežiūra ir mokesčiais.

               Autentiškos kalbos

               Į susitarimą, kuris turėtų būtų autentiškas visomis oficialiomis ES kalbomis, turėtų būti įtraukta tam skirta nuostata dėl kalbų.

               Kiti klausimai

               Susitarimu turėtų būti pripažinta vartotojų apsaugos klausimų svarba ir turėtų būti remiama veiksminga vartotojų apsauga, be kita ko, ir skaitmeninėje aplinkoje.

               Komisijai atlikus analizę ir iš anksto pasikonsultavus su Prekybos politikos komitetu ir laikantis ES sutarčių, į susitarimą gali būti įtrauktos papildomos nuostatos dėl kitų su prekyba ir ekonominiais ryšiais susijusių sričių, dėl kurių vykstant deryboms būtų pareikštas abipusis interesas.

               Vaitanagio sutartis

               Susitarimu turėtų būti atsižvelgiama į Naujosios Zelandijos vyriausybės įsipareigojimus, susijusius su Vaitanagio sutartimi. Šiuo požiūriu pagal šią nuostatą taikomos bet kokios priemonės neturėtų būti laikomi savavališka ar nepagrįsta kitos Šalies asmenų diskriminavimo priemone arba užslėptu tarpusavio prekybos prekėmis ir paslaugomis bei tiesioginių užsienio investicijų apribojimu.


				|

		52014PC0147

			Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS dėl pritarimo, kad Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą /* COM/2014/0147 final */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Šis pasiūlymas parengtas atsižvelgiant
į numatomą ES ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimo
pasirašymą, laikiną taikymą ir sudarymą, kad būtų
pritarta tam, kad Komisija jį sudarytų Europos atominės
energijos bendrijos vardu (EAEB).
Kadangi EAEB taip pat yra Europos
Sąjungos bei jos valstybių narių ir Moldovos Respublikos
asociacijos susitarimo šalis, Komisija teikia atskirą rekomendaciją
Tarybai dėl pritarimo, kad Komisija sudarytų tas susitarimo dalis,
kurios patenka į Europos atominės energijos bendrijos steigimo
sutarties taikymo sritį.
EAEB tarptautinių susitarimų
pasirašymui ir sudarymui taikomos skirtingos procedūros. Visų pirma
pagal EAEB steigimo sutarties 101 straipsnį tokius susitarimus pritarus
Tarybai turi sudaryti Komisija. Todėl būtina priimti atskirus
sprendimus dėl Asociacijos susitarimo pasirašymo ir sudarymo ES ir EAEB
vardu.
Dėl Asociacijos susitarimo sudarymo EAEB
vardu Komisija Tarybai rekomenduoja pritarti pagal EAEB steigimo sutarties 101
straipsnio antrą pastraipą.
Atsižvelgdama į
derybų rezultatus, minėtus Tarybos sprendimo dėl ES ir Moldovos
Respublikos asociacijos susitarimo pasirašymo ES vardu ir laikino taikymo
pasiūlyme ir Tarybos sprendimo dėl ES ir Moldovos Respublikos
asociacijos susitarimo sudarymo pasiūlyme, Komisija siūlo Tarybai
priimti sprendimą dėl Europos Sąjungos, Europos atominės
energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos
Respublikos asociacijos susitarimo pasirašymo Sąjungos vardu ir paskirti
asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti šį
susitarimą Sąjungos vardu.
Tarybai pritarus ir
priėmus atitinkamą Komisijos sprendimą, Komisija galės EAEB
vardu pasirašyti ir sudaryti Asociacijos susitarimą.
2.           PASIŪLYMO REZULTATAI IR
TEISINIAI ASPEKTAI
Komisija rekomenduoja Tarybai pritarti,
remiantis Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties
101 straipsnio antra pastraipa, Europos Sąjungos, Europos
atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir
Moldovos Respublikos asociacijos susitarimo sudarymui tais klausimais, kurie
priklauso EAEB kompetencijai.
Susitarimo tekstas pridedamas prie šios
rekomendacijos.
Sąjungos
teisinis pagrindas šiam susitarimui sudaryti – SESV 217 straipsnis kartu su 218
straipsnio 6 dalies a punktu ir 218 straipsnio 8 dalies antra pastraipa.
EAEB
teisinis pagrindas šiam susitarimui sudaryti – Europos atominės energijos
bendrijos steigimo sutarties 101 straipsnis.
Pridedamas
pasiūlymas ir Komisijos sprendimas dėl sudarymo yra Asociacijos
susitarimo sudarymo EAEB vardu teisinė priemonė.
Tai, kad Komisija pateikė
Sąjungos bei jos valstybių narių ir Moldovos Respublikos
susitarimo pasiūlymą, yra susiję su tuo, kad šis susitarimas
rengtas pagal Sutarties nuostatas iki įsigaliojant Lisabonos sutarčiai.
Remiantis Euratomo sutarties
102 straipsniu, susitarimas Europos atominės energijos bendrijai
įsigalioja tik tada, kai visos valstybės narės praneša
Komisijai, kad susitarimas taikytinas pagal jų atitinkamų
nacionalinės teisės aktų nuostatas.
Rekomendacija
TARYBOS SPRENDIMAS
dėl pritarimo, kad Komisija Europos
atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Sąjungos,
Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių
ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos atominės
energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio
antrą pastraipą,
atsižvelgdama į Komisijos
rekomendaciją,
kadangi:
(1)       2009 m. birželio 15 d. Taryba
įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Moldovos Respublika
dėl naujo Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo, kuris
pakeistų Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą[1], sudarymo;
(2)       atsižvelgiant į
glaudžius Šalių istorinius ryšius ir vis stiprėjančias
sąsajas, taip pat į Šalių norą plačiu mastu ir
naujoviškai stiprinti ir plėsti santykius, derybos dėl Europos
Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų
valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimo
(toliau – Susitarimas) buvo sėkmingai baigtos 2013 m. lapkričio 29 d.
parafavus Susitarimą;
(3)       Komisija siūlo Tarybai,
kad Susitarimas turėtų būti pasirašytas Sąjungos vardu ir
laikinai taikomas remiantis jo 465 straipsniu su sąlyga, kad jis bus
sudarytas vėliau;
(4)       į Susitarimo taikymo
sritį taip pat patenka klausimai, priskiriami Euratomo kompetencijai,
visų pirma 77 straipsnio i punktas;
(5)       Susitarimo pasirašymui ir
sudarymui taikoma atskira procedūra tais klausimais, kurie patenka į
Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo taikymo sritį;
(6)       todėl Susitarimas
turėtų būti sudarytas ir Europos atominės energijos
bendrijos vardu dėl tų klausimų, kurie patenka į Euratomo
sutarties taikymo sritį;
(7)       remiantis Euratomo sutarties
102 straipsniu, Susitarimas Europos atominės energijos bendrijai gali
įsigalioti tik tada, kai visos valstybės narės praneša Europos
Komisijai, kad toks susitarimas taikytinas pagal jų atitinkamų
nacionalinės teisės aktų nuostatas;
(8)       turėtų būti
pritarta tam, kad Europos Komisija sudarytų Susitarimą Europos
atominės energijos bendrijos vardu,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Pritariama
tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu
sudarytų Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos
bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos
susitarimą[2]
[3].
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą
dieną po jo priėmimo.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 181, 1998 6 24, p. 1–48.
[2]  Susitarimo tekstas pridedamas prie Sprendimo dėl Europos
Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių
narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimo pasirašymo Europos
Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL...).
[3]               OL: prašome išnašoje įrašyti šio sprendimo
paskelbimo nuorodą [...].


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 243 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo panaikinamas Sprendimas 2009/589/EB dėl perviršinio deficito Lenkijoje

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo panaikinamas Sprendimas 2009/589/EB dėl perviršinio deficito Lenkijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12 dalį,

               atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)2009 m. liepos 7 d. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad Lenkijoje susidarė perviršinis deficitas;

               (2)tą pačią dieną, vadovaudamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo
                  1
                3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Lenkijai skirtą rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta iki 2012 m.;

               (3)2013 m. birželio 21 d. Taryba padarė išvadą, kad Lenkija ėmėsi veiksmingų priemonių, tačiau po pirminės rekomendacijos priėmimo įvyko nepalankių ekonominių įvykių, turėjusių didelį poveikį viešiesiems finansams. Todėl Taryba, vadovaudamasi Komisijos rekomendacija, priėjo prie išvados, kad Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje numatytos sąlygos tenkinamos, ir pateikė Lenkijai naują rekomendaciją pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį, kad perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta iki 2014 m.
                  2
               ;

               (4)2013 m. gruodžio 10 d. Taryba pagal Sutarties 126 straipsnio 8 dalį nusprendė, kad Lenkija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją iki 2014 m.
                  3
                ištaisyti savo perviršinio deficito padėtį, ir pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį rekomendavo Lenkijai ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2015 m.
                  4
                Lenkijai rekomenduota pasiekti nominalų deficitą, lygų 4,8 % BVP 2013 m., 3,9 % BVP 2014 m. ir 2,8 % BVP 2015 m. (neįskaitant antros pakopos pensijų sistemos lėšų pervedimo poveikio). Remiantis makroekonomine prognoze, kuria pagrįsta Tarybos rekomendacija, tai atitiko struktūrinio balanso pagerėjimą, lygų 1 % BVP 2014 m. ir 1,2 % BVP 2015 m. Lenkijai taip pat rekomenduota griežtai įgyvendinti jau paskelbtas ir priimtas priemones, jas papildant kitomis priemonėmis perviršinio deficito padėčiai tvariai ištaisyti iki 2015 m. Lenkijai buvo nustatytas 2014 m. balandžio 15 d. terminas, iki kurio ji turėjo pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių ėmėsi vykdydama šią rekomendaciją;

               (5)2014 m. birželio 2 d. Komisija padarė išvadą, kad jokių papildomų veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą tuo metu imtis nereikėjo;

               (6)pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo
                  5
                3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;

               (7)Taryba turėtų priimti sprendimą panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei i) pagal Komisijos prognozes numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys 3 % BVP ribos
                  6
               , ir ii) skolos santykis atitiks ateities perspektyvomis grindžiamą skolos kriterijaus elementą;

               (8)be to, pagal Stabilumo ir augimo paktą reikėtų tinkamai atsižvelgti į sistemines pensijų reformas, kuriomis įvedama daugiapakopė sistema, apimanti privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą;

               (9)Lenkijai 2015 m. balandžio mėn. pateikus pranešimą, remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, 2015 m. konvergencijos programa ir Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, pagrįstai daromos šios išvados:

               –2014 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 3,2 % BVP. Kadangi šį skaičių galima laikyti artimu pamatinei vertei, o Lenkijos skolos santykis su BVP ilgą laiką yra mažesnis už 60 % BVP pamatinę vertę, Lenkijai galima taikyti Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 7 dalies nuostatas dėl sisteminių pensijų reformų. 1999 m. Lenkijos sisteminė pensijų reforma panaikinta 2013 m. gruodžio mėn. priimtu įstatymu. Remiantis šiuo panaikinančiu įstatymu, dalis lėšų, sukauptų privačiuose pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų fonduose (kurie sudaro antrąją Lenkijos pensijų sistemos pakopą), pervesta į valstybinio socialinio draudimo sistemą (pirmąją Lenkijos pensijų sistemos pakopą). Be to, antroji pensijų sistemos pakopa prarado savo visuotinę aprėptį, nes dalyvavimas joje tapo nebe privalomas. Todėl 2013 m. minėtas įstatymas panaikino sisteminį 1999 m. reformos pobūdį. Vis dėlto iki 2014 m. liepos mėn. pabaigos visų dalyvių socialinės įmokos dar buvo mokamos į antrąją pakopą. Šios įmokos yra grynosios 1999 m. sisteminės pensijų reformos sąnaudos ir į jas reikia atsižvelgti vertinant perviršinio deficito padėties ištaisymą. Apskaičiuotos 2014 m. sausio–liepos mėn. laikotarpio bendros tiesioginės grynosios sąnaudos siekia 0,4 % BVP ir yra pakankamos, kad būtų galima paaiškinti, kodėl 2014 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo didesnis, nei Sutartyje nustatyta 3 % BVP pamatinė vertė;

               –konvergencijos programoje, kurią Lenkijos vyriausybė pateikė 2015 m. balandžio 30 d., planuojama, kad 2015 m. deficitas bus 2,7 % BVP, o 2016 m. – 2,3 % BVP. Pagal Komisijos 2015 m. pavasario prognozę numatoma, kad deficitas 2015 m. bus 2,8 % BVP, o 2016 m., remiantis prielaida, kad politika nesikeis, – 2,6 % BVP. Todėl tikimasi, kad prognozės laikotarpiu deficitas liks mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę;

               –remiantis Komisijos skaičiavimais, struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinos priemonės, 2014 m. pagerėjo 0,9 % BVP;

               –2014 m. bendroji valdžios sektoriaus skola siekė 50,1 % BVP. 2015 m. Komisijos pavasario prognozėje numatyta, kad bendroji valdžios sektoriaus skola 2015 m. sieks 50,9 % BVP, o 2016 m. – 50,8 % BVP, t. y. ji bus mažesnė už 60 % BVP pamatinę vertę;

               (10)nuo 2015 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito padėties ištaisymo, Lenkija turi užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų laikymąsi ir tinkamu tempu turėtų toliau siekti savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, kartu laikydamasi išlaidų kriterijaus. 2015 m. Komisijos pavasario prognozėje numatyta, kad struktūrinis balansas pagerės 0,2 % BVP tiek 2015, tiek 2016 m., remiantis prielaida, kad politika nesikeis. Remiantis bendru vertinimu, numatoma, kad 2015 m. Lenkija užtikrins reikalaujamą koregavimą siekdama vidutinio laikotarpio tikslo, remiantis mažesniu už kriterijų grynuoju išlaidų augimu, nors yra rizika, kad 2016 m. šalis gali šiek tiek nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo, kadangi struktūrinis koregavimas 2016 m. nesiekia reikalaujamos vertės, todėl tais metais reikės imtis papildomų priemonių;

               (11)pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje valstybėje narėje panaikinamas;

               (12)Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Lenkijoje panaikintas, todėl Sprendimas 2009/589/EB turėtų būti panaikintas;

               (13)Taryba primena, kad 1999 m. vykdant sisteminę pensijų reformą nustatyto dydžio išmokų valstybinė pensijų sistema pakeista nustatyto dydžio įmokomis grindžiama trijų pakopų sistema. Pagrindinis reformos tikslas buvo pagerinti Lenkijos pensijų sistemos tvarumą, ypač atsižvelgiant į sudėtingą demografinę Lenkijos perspektyvą. 2013 m. pabaigoje panaikinus sisteminę reformą, vėl išaugo pirmosios, valstybinės pakopos, kuri, priešingai nei antroji pakopa, nėra pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų, bet hipotetinė nustatyto dydžio įmokų sistema, svarba. Nors panaikinus 1999 m. sisteminę reformą trumpuoju laikotarpiu palengvinta biudžeto padėtis, tai nepagerina ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo, kadangi trumpalaikę didesnių socialinių įmokų ir mažesnių palūkanų mokėjimų naudą panaikins didesnės būsimų pensijų išmokos pagal valstybinės pensijos pakopos sistemą. Apskritai, 1999 m. sisteminės pensijų reformos panaikinimas ilguoju laikotarpiu susijęs su tam tikra rizika viešiesiems Lenkijos finansams,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Atlikus bendrą vertinimą, daroma išvada, kad perviršinis deficitas Lenkijoje yra panaikintas.

               2 straipsnis

               Sprendimas 2009/589/EB panaikinamas.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

                     (2)
                  2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacija siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Lenkijoje.

                     (3)
                  2013 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendimas 2013/758/ES, kuriuo nustatoma, kad Lenkija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją.

                     (4)
                  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacija siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Lenkijoje.

                     (5)
                  OL L 145, 2009 6 10, p. 1.

                     (6)
                  Atsižvelgiant į 2012 m. rugsėjo 3 d. „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gaires“. Žr.

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_lt.pdf

                  .