title: 2015 m. birželio 19 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2015/1029, siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Jungtinėje Karalystėje

text:
               30.6.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 163/55

         TARYBOS REKOMENDACIJA (ES) 2015/1029
   2015 m. birželio 19 d.
   siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Jungtinėje Karalystėje
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 7 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   kadangi:

               (1)

               pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 126 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (2)

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo (Nr. 15) dėl tam tikrų su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste susijusių nuostatų 4 punktą SESV 126 straipsnio 1 dalyje nustatyta pareiga vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito Jungtinei Karalystei (toliau – JK) netaikoma, nebent ji įsivestų eurą. To protokolo 5 punkte nustatyta, kad JK turi stengtis vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (3)

               Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;

               (4)

               2008 m. liepos 8 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis) 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad JK susidarė perviršinis deficitas, ir pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (1) 3 straipsnį pateikė rekomendaciją dėl perviršinio deficito ištaisymo ne vėliau kaip 2009–2010 m. finansiniais metais (2);

               (5)

               remdamasi EB sutarties 104 straipsnio 8 dalimi, 2009 m. balandžio 27 d. Taryba nusprendė, kad JK nesiėmė priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2008 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendaciją (3). 2009 m. gruodžio 2 d. Taryba pateikė patikslintas rekomendacijas pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį ir rekomendavo JK ištaisyti perviršinio deficito padėtį ne vėliau kaip 2014–2015 m. 2010 m. liepos 6 d. Komisija padarė išvadą, kad, remiantis Komisijos 2010 m. pavasario prognoze, JK ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją, todėl jokių papildomų veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą tuo metu imtis nereikėjo;

               (6)

               2015 m. birželio 19 d., remdamasi SESV 126 straipsnio 8 dalimi, Taryba nustatė, kad JK laikotarpiu nuo 2010–2011 m. iki 2014–2015 m. nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją;

               (7)

               pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnį Taryba turi atitinkamai valstybei narei pateikti rekomendacijas, kad ji per nurodytą laikotarpį ištaisytų perviršinio deficito padėtį. Rekomendacijoje turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių terminas, iki kurio atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui ištaisyti. Be to, rekomendacijoje ištaisyti perviršinį deficitą Taryba turi reikalauti pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso neįtraukiant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP;

               (8)

               Komisijos atnaujintoje 2015 m. pavasario prognozėje (4) numatoma, kad 2015–2016 m. realus BVP augs 2,4 %, o 2016–2017 m. – 2,1 % (2014–2015 m. jis augo 2,8 %) (5). Abejais metais augimą iš esmės skatino vidaus paklausa. Tikimasi, kad prognozės laikotarpiu privatus vartojimas laipsniškai gerės, nes spartės nominalaus darbo užmokesčio augimas, o infliacija išliks maža. Infliacija sparčiai mažėjo – 2011 m. rugsėjo mėn. ji buvo didžiausia ir siekė 5,2 %, o 2015 m. pirmajame ketvirtyje – 0,1 %. Tikimasi, kad paskutiniame 2015 m. ketvirtyje ji padidės iki 1,1 % (numatyta, kad metinė infliacija bus 0,4 %), o 2016 m. ji didės toliau ir sieks 1,6 %. Numatyta, kad investicijos mažės maždaug nuo 2014 m., tačiau jos turėtų išlikti santykinai didelės dėl palankių kredito sąlygų, geros įmonių pelno būklės ir didelės paklausos. Manoma, kad išorės sektoriaus poveikis augimui ir toliau bus neigiamas, tačiau jo mastas bus mažesnis, nes euro zonos – didžiausios JK prekybos partnerės – perspektyva gerėja. Užimtumas išliko didelis; numatoma, kad 2015 m. nedarbo lygis sumažės iki 5,4 %, o 2016 m. – iki 5,3 %;

               (9)

               valdžios sektoriaus deficitas nuo 2009–2010 m. pasiekto aukščiausio 10,9 % BVP dydžio sumažėjo iki 5,2 % BVP 2014–2015 m. Per tą patį laikotarpį struktūrinis balansas sumažintas nuo 8,0 % BVP iki 4,7 % BVP. Nuo 2010–2011 m. iki 2014–2015 m. vidutinis metinis struktūrinių pastangų pagerėjimas siekė 0,7 %. Numatoma, kad, atlikus koregavimą dėl patikslinto potencialaus gamybos apimties augimo nuo dabartinės prognozės iki prognozės, kuria pagrįsta 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacija, poveikio, taip pat dėl pajamų pokyčių, palyginti su standartiniais elastingumo dydžiais, poveikio BVP augimui, vidutinės metinės pakoreguotos struktūrinės pastangos per tą laikotarpį sudarys 1,1 % BVP. 2010 m. birželio mėn. nepaprastajame biudžete buvo nustatyta didžioji dauguma konsolidavimo plano priemonių, sudarančių 2,5 % BVP laikorapiu nuo 2010–2011 m. iki 2014–2015 m. Šiek tiek daugiau kaip ketvirtadalis šių priemonių – apmokestinimo priemonės, o likę trys ketvirtadaliai – išlaidų mažinimo priemonės. Likęs fiskalinis konsolidavimas (maždaug 1 % BVP) buvo vykdomas skelbiant du biudžetinius pranešimus prieš 2010 m. birželio mėn. biudžeto planą ir vėlesnius biudžeto planus bei rudens ataskaitas (angl. Autumn Statements) iki 2014 m. lapkričio mėn. Buvo atlikti tam tikri einamųjų ir kapitalo išlaidų pakeitimai, o konsolidavimo laikotarpis pratęstas iki 2018–2019 m;

               (10)

               valdžios sektoriaus bendroji skola padidėjo nuo 42,7 % BVP 2007–2008 m. iki 88,4 % BVP 2014–2015 m.; nuo 2009–2010 m. ji didėjo nuolat viršydama Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Ši skola didėjo dėl pirminio deficito kitimo ir intervencinių priemonių finansų sektoriuje, kurias pritaikius buvo nacionalizuoti du bankai. Pagal Komisijos 2015 m. pavasario prognozę numatoma, kad skolos santykis su BVP toliau nežymiai didės. Nebalansiniai straipsniai, susiję su intervencinėmis priemonėmis finansų sektoriuje, taip pat galėtų daryti teigiamą poveikį būsimai skolos raidai;

               (11)

               2014–2015 m. nominalus deficitas pasiekė 5,2 % BVP, nes JK neištaisė perviršinio deficito iki 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje nustatyto termino. Taip atsitiko dėl nepakankamų priemonių ir daug nepalankesnės pradinės augimo padėties, kai atlikus peržiūrą 2008–2009 m. BVP augimas buvo sumažintas 1,0 procentiniu punktu iki – 2,3 %. Patikslinta rekomendacija JK pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, kurioje nustatytas naujas perviršinio deficito ištaisymo terminas, yra pagrįsta pagal Stabilumo ir augimo pakto taisykles;

               (12)

               atsižvelgiant į netikrumą, susijusį su ekonominiais ir biudžeto pokyčiais, galutiniams deficito ištaisymo laikotarpio metams rekomenduojamas biudžeto tikslas turėtų būti šiek tiek mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, kad per prašomą terminą būtų užtikrintas veiksmingas ir tvarus deficito ištaisymas;

               (13)

               suteikti JK vienus papildomus metus pagal bendrąja taisyklę remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1467/97, JK atveju būtų pernelyg reiklus sprendimas, nes reikėtų koreguoti nominalų 2,2 % BVP deficitą. Toks koregavimas 2015–2016 m. galėtų daryti reikšmingą poveikį neseniai prasidėjusiam realaus darbo užmokesčio augimui, taigi neigiamai veiktų augimą. Taip pat reikėtų įgyvendinti papildomų priemonių pagal labai įtemptą grafiką. Remiantis Komisijos atnaujinta 2015 m. pavasario prognoze, tokio koregavimo poveikis ekonomikos augimui būtų itin neigiamas. Todėl atrodo, kad yra tinkama JK pratęsti perviršinio deficito padėties ištaisymo terminą dvejais metais;

               (14)

               papildomi dveji metai perviršinio deficito padėčiai ištaisyti atitiktų tarpinius nominalaus deficito tikslus: 4,1 % BVP 2015–2016 m. ir 2,7 % BVP 2016–2017 m. Su šiais tikslais susijęs struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimas atitinkamai būtų 0,5 % BVP ir 1,1 % BVP. Pagrindinis scenarijus Komisijos atnaujintoje 2015 m. pavasario prognozėje apima anksčiau paskelbtas diskrecines priemones – 1,4 % BVP 2015–2016 m. ir 2016–2017 m., maždaug tris ketvirtadalius šių priemonių sudaro išlaidų mažinimas. Šiame koregavimo plane numatyta pakankama patikimumo riba, palyginti su 3 % BVP deficito lyginamuoju dydžiu, ir daroma prielaida, kad taip bus padaryta mažiausia žala augimui ir kartu bus galima laikytis reikalavimų, kad būtų pasiektas minimalus reikiamas metinis struktūrinis 0,5 % BVP pagerėjimas. Kad įvykdytų šiuos tikslus, JK turi visapusiškai laiku įgyvendinti priemones, paskelbtas prieš 2015 m. biudžetą ir į jį įtrauktas, su visais pakeitimais, susijusiais su dabartinių planų fiskaliniu neutralumu; tuo atveju neprireiks papildyti jau paskelbtų priemonių naujomis,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               1.

               Jungtinė Karalystė turėtų ne vėliau kaip 2016–2017 m. ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį.

               2.

               Jungtinė Karalystė turėtų pasiekti nominalų deficitą, lygų 4,1 % BVP 2015–2016 m. ir 2,7 % BVP 2016–2017 m. ir atitinkantį struktūrinio balanso pagerėjimą, lygų 0,5 % BVP 2015–2016 m. ir 1,1 % BVP 2016–2017 m., pagal Komisijos atnaujintą 2015 m. pavasario prognozę.

               3.

               Jungtinė Karalystė turėtų visapusiškai įgyvendinti konsolidavimo priemones, įtrauktas į visus biudžetus ir į rudens ataskaitas prieš 2015 m. biudžetą ir įtrauktas į šį biudžetą, kad įgyvendintų rekomenduojamas struktūrines pastangas, su visais pakeitimais, kurie turi būti neutralūs fiskaliniu požiūriu tiek, kiek jie susiję su dabartiniais planais. Jungtinė Karalystė turėtų išsamiau nurodyti mažinamas išlaidas kitoje išlaidų apžvalgoje. Šios priemonės yra reikalingos siekiant ne vėliau kaip 2016–2017 m. ištaisyti perviršinį deficitą.

               4.

               Jungtinė Karalystė turėtų sparčiau mažinti nominalų deficitą 2015–2016 m. ir 2016–2017 m, jei ekonominės, finansinės ar biudžeto sąlygos būtų geresnės, nei šiuo metu tikimasi. Biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu. Visų pirma turėtų būti vengiama dar daugiau mažinti kapitalo išlaidas.

               5.

               Taryba nustato 2015 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio Jungtinė Karalystė turi i) imtis veiksmingų priemonių ir ii) pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį pateikti išsamią ataskaitą apie tiems tikslams pasiekti numatytą konsolidavimo strategiją.

         Be to, Jungtinės Karalystės valdžios institucijos turėtų i) vykdyti pareigą nustatyti vidutinės trukmės biudžeto tikslą, kaip nustatyta Stabilumo ir augimo pakte, ir ii) įgyvendinti planuojamas reformas padidinti pensinį amžių, kad sutvirtintų ilgalaikį valstybės finansų tvarumą.
   Galiausiai siekiant užtikrinti fiskalinio konsolidavimo strategijos sėkmę, taip pat bus svarbu fiskalinį konsolidavimą papildyti visapusiškomis struktūrinėmis reformomis, atsižvelgiant į Tarybos Jungtinei Karalystei pateiktas rekomendacijas vykstant Europos semestrui, visų pirma į tas, kurios susijusios su makroekonominio disbalanso procedūros prevencine dalimi.
   Ši rekomendacija skirta Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.

      Priimta Liuksemburge 2015 m. birželio 19 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. REIRS

      (1)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

      (2)  Visus su JK perviršinio deficito procedūra susijusius dokumentus galima rasti http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm.

      (3)  2009 m. balandžio 27 d. Tarybos sprendimas 2009/409/EB, kuriuo pagal Sutarties 104 straipsnio 8 dalį nustatoma, ar Jungtinė Karalystė ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2008 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį (OL L 132, 2009 5 29, p. 11).

      (4)  2015 m. pirmojo ketvirčio BVP augimas paskelbtas Komisijai parengus galutinę 2015 m. pavasario prognozę, taigi dabartinis veiksmingų priemonių vertinimas pagrįstas atnaujinta prognoze.

      (5)  Paskelbtoje pavasario prognozėje pateikiami tik kalendorinių metų skaičiai. Finansinių metų vertės apskaičiuojamos pagal paskelbtų prognozių ketvirčio rodiklius.


title: 2016 m. sausio 28 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2016/136 dėl kovos su piktnaudžiavimu mokesčių sutartimis priemonių įgyvendinimo (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 271)

text:
               2.2.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 25/67

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2016/136
   2016 m. sausio 28 d.
   dėl kovos su piktnaudžiavimu mokesčių sutartimis priemonių įgyvendinimo

         (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 271)

   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               kai taikomos mokesčių sutartys, mokesčių mokėtojai yra labiau užtikrinti dėl savo tarptautinių komercinių veiksmų, taigi jos padeda didinti tarpvalstybinės prekybos veiksmingumą. Sudarydamos mokesčių sutartį, susitariančiosios šalys sutaria pasiskirstyti apmokestinimo teises, kad išvengtų dvigubo apmokestinimo ir taip skatintų ekonominę veiklą bei augimą. Mokesčių sutartys neturėtų sudaryti galimybių atleisti nuo apmokestinimo ar jį sumažinti ieškant palankesnių mokesčių sąlygų ar kitais piktnaudžiavimo būdais, kurie priešingi tokių konvencijų tikslui ir sumažina susitariančiųjų šalių mokestines pajamas. Europos Komisija visapusiškai prisideda prie pastangų spręsti piktnaudžiavimo mokesčių sutartimis problemą;

               (2)

               2013 m. vasario mėn. paskelbus pranešimą „Addressing Base Erosion and Profit Shifting“ („Mokesčio bazės erozijos ir pelno perkėlimo klausimo sprendimas“, arba BEPS), 2013 m. rugsėjo mėn. EBPO ir G 20 šalys priėmė 15 punktų veiksmų planą šiam klausimui spręsti. Bendromis pastangomis 2015 m. spalio mėn. buvo paskelbti 6 (mokesčių sutartyje numatytos lengvatos suteikimo netinkamomis aplinkybėmis prevencija) ir 7 (nuolatinės buveinės statuso dirbtinio vengimo prevencija) veiksmų baigiamieji pranešimai. Abiejuose pranešimuose siūloma padaryti EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo pakeitimų ir iki 2016 m. pabaigos juos įtraukti į daugiašalę priemonę, kuria įgyvendinamos darbo, padaryto sutarties klausimais, išvados, kaip buvo pavesta EBPO ir G 20 projektu. Visais abiejuose pranešimuose siūlomais pakeitimais siekiama sudaryti šalims galimybes spręsti joms kylančias su mokesčių sutartimis susijusias BEPS problemas;

               (3)

               6 veiksmo baigiamajame pranešime piktnaudžiavimas mokesčių sutartimis, ypač palankesnių mokesčių sąlygų ieškojimas, nurodomas kaip svarbi su BEPS susijusių problemų priežastis ir siūlomas požiūris, pagrįstas įvairių tipų saugikliais nuo tokio piktnaudžiavimo sutarčių nuostatomis, bei tam tikro laipsnio jų taikymo lankstumas. Pranešime ne tik išaiškinama, kad mokesčių sutartimis nesiekiama sudaryti dvigubo neapmokestinimo galimybių, bet ir rekomenduojama, inter alia, į daugiašalę priemonę įtraukti bendrą kovos su piktnaudžiavimu taisyklę, pagrįstą sandorių ar susitarimų pagrindinio tikslo įvertinimu;

               (4)

               7 veiksmo baigiamajame pranešime pabrėžiama, kad dirbtinai išvengti pagrindinės veiklos vietos mokesčių tikslais (nuolatinės buveinės) dažniausiai siekiama susitarimais su komisionieriais ir nuolatinės buveinės apibrėžties specifinėmis išimtimis. Susitarimuose su komisionieriais paprastai pasinaudojama palyginti formaliu požiūriu į esamą EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 5 straipsnio 5 dalį pirkimo-pardavimo sutarčių atžvilgiu. Specifinėmis nuolatinės buveinės apibrėžties išimtimis, kurios taikomo parengiamojo ar papildomojo pobūdžio veiklai, ne tik patogu piktnaudžiauti taikant veiklos išskaidymu pagrįstus būdus: jos taip pat menkai pritaikytos skaitmeninės ekonomikos verslo modeliams. Todėl pranešime siūloma padaryti EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 5 straipsnio pakeitimų, kad nebūtų taip paprasta dirbtinėmis struktūromis išvengti jo taikymo;

               (5)

               sklandžiam vidaus rinkos veikimui labai svarbu, kad valstybės narės galėtų taikyti veiksmingas apmokestinimo sistemas ir apsaugoti savo mokestinę bazę nuo nepagrįstos erozijos dėl netyčinio neapmokestinimo bei piktnaudžiavimo ir kad mokestinės bazės apsaugos sprendimais nebūtų sukurta nepagrįstų skirtumų ir rinkos iškraipymų;

               (6)

               taip pat labai svarbu, kad priemonės, kurias valstybės narės taiko pagal BEPS prisiimtiems įsipareigojimams įgyvendinti, visoje Sąjungoje atitiktų sutartus standartus ir taip suteiktų teisinį tikrumą ir mokesčių mokėtojams, ir mokesčių administratoriams;

               (7)

               siekiant užtikrinti atitiktį ES teisei, bendrą kovos su piktnaudžiavimu taisyklę, pagrįstą pagrindinio tikslo įvertinimu, kaip siūloma 6 veiksmo baigiamajame pranešime, reikia suderinti su Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika piktnaudžiavimo teise klausimais,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   1.   DALYKAS IR TAIKYMO SRITIS
   Šioje rekomendacijoje aptariama, kaip valstybėms narėms įgyvendinti Europos Sąjungos priemones dėl piktnaudžiavimo mokesčių sutartimis.
   2.   PAGRINDINIO TIKSLO ĮVERTINIMU PAGRĮSTA BENDRA KOVOS SU MOKESČIŲ VENGIMU TAISYKLĖ
   Kai valstybės narės tarpusavyje ar su trečiosiomis šalimis sudaro mokesčių sutartis, į kurias naudojant EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo šabloną įtraukta pagrindinio tikslo įvertinimu pagrįsta bendra kovos su mokesčių vengimu taisyklė, valstybės narės raginamos į tas sutartis įtraukti tokį pakeitimą:

      „Nepaisant kitų šios konvencijos nuostatų, galimybė naudotis šios konvencijos nauda pajamų ar kapitalo straipsnio atžvilgiu nesuteikiama, jei yra pagrindo daryti išvadą, kad, atsižvelgus į visus svarbius faktus ir aplinkybes, lengvatos įgijimas buvo viena iš pagrindinių bet kokio susitarimo ar sandorio, kurio tiesioginis ar netiesioginis rezultatas buvo ta lengvata, tikslų, nebent nustatyta, kad
            ji atspindi neapsimestinę ekonominę veiklą ar kad
          tos lengvatos suteikimas tokiomis aplinkybėmis atitinka atitinkamų šios konvencijos nuostatų dalyką ir tikslą“.

   3.   NUOLATINĖS BUVEINĖS APIBRĖŽTIS
   Tarpusavyje arba su trečiosiomis šalimis sudaromose mokesčių sutartyse valstybės narės raginamos įgyvendinti pasiūlytas naujas EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 5 straipsnio nuostatas ir jomis pasinaudoti, kad būtų sprendžiama nuolatinės buveinės statuso dirbtinio vengimo problema, kaip aptarta Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) veiksmų plano 7 veiksmo baigiamajame pranešime.
   4.   TOLESNI VEIKSMAI
   Valstybės narės Komisijai turėtų pranešti apie priemones, kurių ėmėsi, kad laikytųsi šios rekomendacijos, ir apie visus tokių priemonių pakeitimus.
   Komisija paskelbs šios rekomendacijos taikymo ataskaitą per trejus metus nuo jos priėmimo.
   5.   ADRESATAI
   Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2016 m. sausio 28 d.

            Komisijos vardu

         Pierre MOSCOVICI

            Komisijos narys