title: Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija 2020 m. gegužės 27 d. dėl skolos moratoriumų ir valstybės garantijų sistemų bei kitų fiskalinio pobūdžio priemonių, kurių imtasi siekiant apsaugoti realiąją ekonomiką reaguojant į COVID-19 pandemiją, poveikio finansiniam stabilumui stebėsenos (ESRV/2020/8) 2020/C 249/01

text:
               29.7.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 249/1

      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. gegužės 27 d.
      dėl skolos moratoriumų ir valstybės garantijų sistemų bei kitų fiskalinio pobūdžio priemonių, kurių imtasi siekiant apsaugoti realiąją ekonomiką reaguojant į COVID-19 pandemiją, poveikio finansiniam stabilumui stebėsenos
      (ESRV/2020/8)
      (2020/C 249/01)
      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalies b, d ir f punktus ir 16–18 straipsnius,
      atsižvelgdama į 2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2011/1, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (2), ypač į jo 15 straipsnio 3 dalies e punktą ir 18–20 straipsnius,
      kadangi:

                  (1)

                  koronaviruso (COVID-19) pandemijos protrūkis ir paskesnis izoliavimo priemonių įgyvendinimas yra didelis sukrėtimas Europos šalių ekonomikai. Siekdamos apsaugoti ne finansų bendroves ir namų ūkius nuo pandemijos poveikio, valstybės narės taiko skolos moratoriumus, valstybės garantijų sistemas ir kitas fiskalinio pobūdžio priemones. Nors šios priemonės skirtos ne finansų sektoriui, jos vis dėlto daro poveikį finansiniam stabilumui;

                  (2)

                  šių priemonių veiksmingumas siekiant išsaugoti finansinį stabilumą priklausys nuo jų dydžio ir struktūros ypatybių. Jas reikia atidžiai stebėti nacionaliniu lygmeniu, kad koregavimus būtų galima atlikti laiku, pasinaudojant lankstumu, kurį suteikia Sąjungos laikinoji valstybės pagalbos sistema ekonomikai remti atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį (3);

                  (3)

                  atsižvelgiant į aukštą valstybių narių ekonomikos integracijos lygį, įvairios priemonės, kurias įgyvendina viena valstybė narė, turės poveikį kitoms valstybėms narėms dėl teigiamo ar neigiamo šalutinio poveikio. Į šį šalutinį poveikį turėtų būti atsižvelgta atliekant išsamų priemonių, kurių ėmėsi nacionalinės institucijos, kad apsaugotų realiąją ekonomiką reaguodamos į COVID-19 pandemiją, poveikio visos Sąjungos finansiniam stabilumui vertinimą;

                  (4)

                  siekiant užtikrinti nacionalinių priemonių veiksmingumą užtikrinant finansinį stabilumą, reikia, kad nacionalinės makrolygio rizikos ribojimo institucijos ir nacionalinės fiskalinės bei priežiūros institucijos atidžiai stebėtų ir bendradarbiautų pagal savo atitinkamą kompetenciją. 2020 m. gegužės 14 d. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) išsiuntė laišką Sąjungos nacionalinėms fiskalinėms institucijoms, skatindama nuo pat pradžių intensyvesnį atitinkamų nacionalinio lygmens institucijų dialogą (4);

                  (5)

                  ESRV yra atsakinga už Sąjungos finansų sistemos makroprudencinę priežiūrą ir prisideda prie sisteminės rizikos mažinimo ir prevencijos. Šiuo tikslu ESRV ketina stebėti ir reguliariai aptarti nacionalinių priemonių, nustatytų realiajai ekonomikai apsaugoti reaguojant į COVID-19 pandemiją, poveikį visos Sąjungos finansiniam stabilumui. ESRV ketina daugiausia dėmesio skirti tarpvalstybiniam ir tarpsektoriniam poveikiui. Ši stebėsena turėtų būti vykdoma tik tol, kol šios priemonės gali daryti poveikį Sąjungos finansiniam stabilumui;

                  (6)

                  stebint tokių priemonių poveikį visos Sąjungos finansiniam stabilumui, nacionalinės makroprudencinės institucijos turės pateikti atitinkamą nacionalinę informaciją. ESRV prašymuose pateikti atitinkamą informaciją iš tų institucijų turėtų būti atsižvelgiama į proporcingumo principą ir vengiama ataskaitų teikimo reikalavimų dubliavimo, daugiausia dėmesio skiriant informacijai, kurios negalima gauti iš kitų šaltinių;

                  (7)

                  ESRV ketina papildyti ir sustiprinti nacionaliniu lygmeniu vykdomą stebėseną ir vertinimą. ESRV tikslas – skatinti keistis patirtimi ir anksti nustatyti tarpvalstybinius ir tarpsektorinius klausimus. Vėlesniame etape ji taip pat laikysis suderinto požiūrio į laipsnišką priemonių panaikinimą. Šiais tikslais ESRV ketina sukurti grįžtamosios informacijos kanalą, kad ataskaitas teikiančios institucijos galėtų keistis informacija;

                  (8)

                  šia rekomendacija finansinių paslaugų sektoriui nenustatomi nauji ataskaitų teikimo reikalavimai. Siekdama gauti informaciją, ESRV turėtų pasikliauti nacionalinių makroprudencinių institucijų pateikta informacija, surinkta jų nacionalinei stebėsenai, kuri savo ruožtu priklausytų nuo nacionalinių fiskalinių institucijų ir Vyriausybės agentūrų, dalyvaujančių įgyvendinant priemones, ataskaitų teikimo. ESRV taip pat turėtų remtis duomenimis, kuriuos surinko jos įstaigos narės, visų pirma Europos bankininkystės institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija, Europos Centrinis Bankas ir Bendra pertvarkymo valdyba;

                  (9)

                  ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje.

                  (10)

                  ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti ir po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      1 SKIRSNIS

         REKOMENDACIJOS

         A rekomendacija. Priemonių, kurių imtasi siekiant apsaugoti realiąją ekonomiką reaguojant į COVID-19 pandemiją, poveikio finansiniam stabilumui nacionalinė stebėsena

      Nacionalinėms makroprudencinėms institucijoms rekomenduojama stebėti ir vertinti su COVID-19 susijusių priemonių, kurių ėmėsi jų valstybės narės, kad apsaugotų realiąją ekonomiką, pavyzdžiui, skolos moratoriumų, valstybės garantijų sistemų ir kitų fiskalinio pobūdžio priemonių, poveikį finansiniam stabilumui. Šiuo tikslu rekomenduojama, kad nacionalinės makroprudencinės institucijos stebėtų šių priemonių struktūrą ir panaudojimą, taip pat galimą poveikį finansiniam stabilumui, naudodamosi pagrindiniais rodikliais, kaip antai:

                  a)

                     struktūros ypatumai ir priemonių panaudojimas: konkrečiai apimtis, finansinės paramos rūšys (pvz., skolos moratoriumas, paskolų garantijos, subsidijuojamos paskolos arba dalyvavimas nuosavame kapitale); subjektai, kuriems priemonės skirtos, ir tinkamumo sąlygos, trukmė ir informacija apie priemonės naudojimą (pvz., gautų ir priimtų paraiškų kiekis ir skaičius);

                  b)

                     poveikis finansiniam stabilumui: konkrečiai kredito srautas į realiąją ekonomiką, ne finansų sektoriaus likvidumas, mokumas ir įsiskolinimas, finansų įstaigų finansinis patikimumas, įskaitant pastebėtas ir numatomas neveiksnių paskolų tendencijas ir gebėjimą laikytis likvidumo ir kapitalo reikalavimų.

         B rekomendacija. Nacionalinių makroprudencinių institucijų ataskaitų teikimas ESRV

      Nacionalinėms makroprudencinėms institucijoms rekomenduojama reguliariai teikti ESRV informaciją, kurios reikia, kad ESRV galėtų stebėti ir vertinti A rekomendacijoje nurodytų nacionalinių priemonių poveikį Sąjungos finansiniam stabilumui. Tai turėtų apimti tarpvalstybinio ir tarpsektorinio poveikio stebėsenai ir vertinimui būtiną informaciją, kuri teikiama nacionalinėms makroprudencinėms institucijoms pagal galiojančius ataskaitų teikimo susitarimus su finansų įstaigomis, ir visą papildomą informaciją, kurią teikia fiskalinės institucijos ir kitos Vyriausybės agentūros, dalyvaujančios įgyvendinant priemones.
      2 SKIRSNIS

         ĮGYVENDINIMAS

      1.   Apibrėžtys

      Šioje rekomendacijoje vartojama ši apibrėžtis:

                  a)

                  nacionalinė makroprudencinė institucija – nacionalinė institucija, kurios tikslai, tvarka, uždaviniai, įgaliojimai, priemonės, atskaitomybės reikalavimai ir kiti ypatumai nustatyti Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijoje ESRV/2011/3 (5), arba, jei tokia institucija nėra įsteigta, paskirtoji institucija pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (6) VII antraštinės dalies 4 skyrių arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (7) 458 straipsnio 1 dalį.

            2.   Įgyvendinimo kriterijai

                  1.

                  Įgyvendinant A ir B rekomendacijas taikomas šis kriterijus:

                              a)

                              įgyvendinant deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į kiekvienos rekomendacijos tikslą ir turinį.

                  2.

                  Įgyvendinant B rekomendaciją taikomas šis kriterijus:

                              a)

                              pirmoji ataskaita turėtų būti pateikta iki 2020 m. liepos 31 d.

            3.   Ataskaitų teikimo šablonai

      Siekdama užtikrinti ataskaitų teikimo pagal B rekomendaciją koordinavimą, ESRV iki 2020 m. birželio 30 d. paskelbs atitinkamus šablonus.
      4.   Tolesnių veiksmų grafikas

      Pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 17 straipsnio 1 dalį adresatai turi pranešti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti neveikimą. Pranešimai turi būti siunčiami laikantis toliau nurodytų terminų.
      1.   A rekomendacija

      Iki 2020 m. liepos 31 d. adresatai turi pateikti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV priedo formą apie A rekomendacijos įgyvendinimą.
      2.   B rekomendacija

      Iki 2020 m. gruodžio 31 d. adresatai turi pateikti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV priedo formą apie B rekomendacijos įgyvendinimą.
      5.   Šios rekomendacijos daliniai pakeitimai

      Bendroji valdyba nuspręs, kada reikia iš dalies pakeisti šią rekomendaciją. Tokie daliniai pakeitimai visų pirma apima stebėsenos ir ataskaitų teikimo trukmę A ir B rekomendacijose.
      6.   Stebėsena ir vertinimas

                  1.

                  Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktus pranešimus apie veiksmus ir pateisinimus ir, kai tinkama, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nepateikė tinkamo savo neveikimo pateisinimo.

                  2.

                  ESRV rekomendacijų laikymosi vertinimo vadove nustatyta metodika (8), kurioje aprašoma ESRV rekomendacijų laikymosi vertinimo procedūra, netaikoma.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2020 m. gegužės 27 d.

               ESRV bendrosios valdybos vardu

               ESRV sekretoriato vadovas

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1
         .

         (2)  OL C 58, 2011 2 24, p. 4
         .

         (3)  Komisijos komunikatas „Laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema ekonomikai remti dabartinio COVID-19 protrūkio atveju“ (2020/C 91 I/01) (OL C 91 I, 2020 3 20, p. 1) ir susiję dokumentai dėl valstybės pagalbos taisyklių ir koronaviruso, paskelbti https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html.

         (4)  Žr. 2020 m. gegužės 14 d. ESRV pirmininko laišką Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos pirmininkui ir nariams, kurį galima rasti adresu
      https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/esrb.letter200514_ESRB_work_on_implications_to_protect_the_real_economy~e67a9f48ca.en.pdf.

         (5)  2011 m. gruodžio 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2011/3 dėl nacionalinių institucijų įgaliojimų makrolygio rizikos ribojimo srityje (OL C 41, 2012 2 14, p. 1).

         (6)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

         (7)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

         (8)  2016 m. balandžio mėn. ESRV rekomendacijų laikymosi vertinimo vadovas, paskelbtas https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf.

         PRIEDAS

            Pranešimas apie veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją

         1.   Adresato duomenys

                     Rekomendacija

                     Adresato šalis

                     Institucija

                     Atsakymą pateikusio subjekto vardas, pavardė ir kontaktiniai duomenys

                     Pranešimo data

               2.   Pranešimas apie veiksmus

                     Rekomendacija

                     Ar laikotės rekomendacijos? (taip/ne/netaikoma)

                     Veiksmų, kurių imtasi atitikčiai užtikrinti, aprašymas

                     Dalinės atitikties arba neatitikties pateisinimas

                     A rekomendacija

                     B rekomendacija

               3.   Pastabos

                     1.

                     Ši forma naudojama pranešimui, kurio reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 17 straipsnio 1 dalį.

                     2.

                     Kiekvienas adresatas užpildytą formą ESRV turėtų pateikti per ESRV sekretoriatą elektroniniu būdu naudodami DARWIN specialų aplanką arba elektroniniu paštu notifications@esrb.europa.eu. ESRV sekretoriatas pasirūpins, kad pranešimai agreguotu pagrindu būtų perduoti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.

                     3.

                     Adresatai turėtų pateikti visą reikiamą informaciją, susijusią su rekomendacijos įgyvendinimu ir su įgyvendinimo kriterijais, įskaitant informaciją apie veiksmų, kurių imtasi esmę ir grafiką.

                     4.

                     Jeigu adresatas rekomendacijos laikosi tik iš dalies, jis turėtų išsamiai paaiškinti neatitikties apimtį ir pateikti kitą informaciją apie dalinę atitiktį. Paaiškinime turėtų būti aiškiai nurodytos atitinkamos rekomendacijos dalys, kurių adresatai nesilaiko.


title: Tarybos rekomendacija (ES) 2021/119 2021 m. vasario 1 d. kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (Tekstas svarbus EEE)

text:
               2021 2 2

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               LI 36/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA (ES) 2021/119
      2021 m. vasario 1 d.
      kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją
      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 21 straipsnio 2 dalį, 168 straipsnio 6 dalį ir 292 straipsnio pirmą ir antrą sakinius,
      atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
      kadangi:

                  (1)

                  2020 m. spalio 13 d. Taryba priėmė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (1). Rekomendacijoje nustatytas suderintas požiūris šiais pagrindiniais klausimais: priimant sprendimą, ar nustatyti laisvo judėjimo apribojimus, taikyti bendrus kriterijus ir ribas, COVID-19 plitimo riziką sutartu spalviniu kodu žymėti žemėlapyje ir, prireikus, suderintai taikyti priemones, kurias galima taikyti iš vienos zonos į kitą keliaujantiems asmenims, atsižvelgiant į viruso plitimo pavojaus lygį tose zonose;

                  (2)

                  remdamasis rekomendacijoje nustatytais kriterijais ir ribomis Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras kartą per savaitę skelbia pagal regionus suskirstytą ES / EEE šalių žemėlapį, padedantį valstybėms narėms priimti sprendimus (2);

                  (3)

                  kaip nurodyta tos rekomendacijos 15 konstatuojamojoje dalyje, Komisija, padedama Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro, turėtų atsižvelgdama į kintančią epidemiologinę padėtį reguliariai vertinti rekomendacijoje nustatytus kriterijus, duomenų poreikius ir ribas, įskaitant tai, ar reikėtų apsvarstyti kitus kriterijus arba pritaikyti ribas, ir kartu su pasiūlymu iš dalies pakeisti tą rekomendaciją perduoti savo išvadas Tarybai apsvarstyti;

                  (4)

                  dabartinę pandemijos raidą sąlygoja du veiksniai. Viena vertus, 2021 m. pradžioje pradėtas masinis skiepijimas – nuo COVID-19 pasiskiepijo jau milijonai europiečių. Tačiau, kaip pažymėta Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Vieninga kova su COVID-19 pandemija“ (3), kol užsikrėtusiųjų skaičius didėja, o skiepijimo mastas dar nėra pakankamas, kad pandemija būtų suvaldyta, reikia toliau būti atsargiems, taikyti izoliavimo priemones ir vykdyti visuomenės sveikatos kontrolę. Visų pirma ES ir valstybės narės turi imtis veiksmų, kad nekiltų nauja infekcijų banga, kuri gali būti sunkesnė ir kurią gali sukelti naujų jau visoje Europoje aptinkamų labiau užkrečiamų atmainų SARS-CoV-2 virusas;

                  (5)

                  pastaruoju metu atsiradusios naujos viruso atmainos kelia didelį susirūpinimą. Nors šiuo metu nėra įrodymų, kad jos lemtų sunkesnę ligos eigą, panašu, kad tikimybė užsikrėsti tokių atmainų virusu yra apie 50–70 proc. didesnė (4). Tai reiškia, kad virusas gali plisti lengviau ir greičiau, todėl didėja našta ir taip perkrautoms sveikatos priežiūros sistemoms. Tai yra viena iš priežasčių, dėl kurių per pastarąsias savaites daugelyje valstybių narių labai padaugėjo užsikrėtimo atvejų;

                  (6)

                  naujausiame rizikos vertinime dėl naujų pavojingų SAR-CoV-2 atmainų plitimo ES ir EEE šalyse (5) Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras nurodė, kad šių susirūpinimą keliančių atmainų atsiradimo ir paplitimo bendruomenėje rizika padidėjo ir yra didelė arba labai didelė;

                  (7)

                  viena iš Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras rekomendacijų, kaip reaguoti į šią riziką, yra tai, kad siekiant sulėtinti naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų atsiradimą ir plitimą reikėtų vengti nebūtinų kelionių. Kartu su rekomendacijomis dėl nebūtinų kelionių ir užsikrėtusiųjų kelionių apribojimų, turėtų būti toliau taikomos tokios priemonės kaip keliautojų testavimas ir karantinavimas – visų pirma keliautojams iš zonų, kuriose naujos atmainos virusas yra labiau išplitęs. Jei sekoskaita vis dar nepakankama, kad būtų galima atmesti didesnį naujų viruso atmainų paplitimą, kaip nurodyta ECDC gairėse dėl genomo sekoskaitos, taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę proporcingai apriboti keliones iš zonų, kuriose ilgą laiką išlieka aukštas viruso plitimo bendruomenėje lygis;

                  (8)

                  todėl, atsižvelgiant į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro rekomendacijas, Rekomendacija (ES) 2020/1475 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

                  (9)

                  atsižvelgiant į labai aukštą viruso plitimo bendruomenėse lygį, kuris galimai susijęs su didesniu naujų susirūpinimą keliančių viruso atmainų užkrečiamumu, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro kas savaitę skelbiamą žemėlapį reikėtų papildyti nauja – tamsiai raudona – spalva. Šia spalva turėtų būti žymimos sritys, kuriose virusas – įskaitant susirūpinimą keliančias labiau užkrečiamas jo atmainas – plinta labai dideliu mastu;

                  (10)

                  valstybės narės taip pat turėtų atsižvelgti į naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų plitimą, kartu atsižvelgdamos į kitų valstybių narių vykdomos genomo sekoskaitos lygį. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Vieninga kova su COVID-19 pandemija“ pabrėžiama, kad valstybės narės turi kuo greičiau užtikrinti, kad genomo sekoskaita būtų atliekama dažniau: 5–10 proc. atvejų, kai gaunamas teigiamas testo rezultatas; prireikus, vertinant esamų atmainų plitimą ar aptinkant naujas, galima pasinaudoti Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro pajėgumais;

                  (11)

                  aukštas viruso plitimo bendruomenėse lygis daugumoje valstybių narių reiškia, kad keliavimas ir toliau kels daug problemų. Kol epidemiologinė padėtis juntamai nepagerės, ypač atsižvelgiant į naujų atmainų protrūkį, visų nebūtinų kelionių, ypač į didelės rizikos zonas ir iš jų, turėtų būti primygtinai raginama atsisakyti. Kadangi rizika užsikrėsti arba užkrėsti kitą yra panaši tiek vidaus, tiek tarpvalstybinėse kelionėse, valstybės narės turėtų užtikrinti priemonių, taikomų abiejų rūšių nebūtinoms kelionėms, nuoseklumą;

                  (12)

                  po 2021 m. sausio 21 d. Europos Vadovų Tarybos narių vaizdo konferencijos parengtose žodinėse išvadose (6) Europos Vadovų Tarybos pirmininkas pažymėjo, kad sienos turi išlikti atviros, kad būtų užtikrintas bendrosios rinkos veikimas, įskaitant pagrindinių prekių ir paslaugų srautą. Kelionės neturėtų būti draudžiamos besąlygiškai. Tačiau viruso plitimui sustabdyti gali tekti imtis priemonių, kuriomis ribojamos nebūtinos kelionės ES. Atsižvelgiant į naujų viruso atmainų keliamą pavojų, Tarybai, nors ir laikantis savo principų, visgi gali tekti peržiūrėti savo rekomendacijas dėl kelionių ES viduje ir nebūtinų kelionių į ES;

                  (13)

                  suderinto požiūrio tikslas – išvengti vidaus sienų kontrolės atnaujinimo. Nepagrįsta uždaryti sienas arba apskritai uždrausti keliones, sustabdyti skrydžius ir uždaryti atvykimo sausumos ir vandens transportu punktus, nes tikslingesnės priemonės, tokios kaip karantinas ar testavimas, daro pakankamą poveikį ir sukelia mažiau trikdžių. Žaliųjų koridorių sistema (7) turėtų padėti išlaikyti transporto srautus, visų pirma siekiant užtikrinti laisvą prekių ir paslaugų judėjimą ir taip išvengti tiekimo grandinės sutrikimų;

                  (14)

                  bet kokie laisvo asmenų judėjimo apribojimai turi ir toliau būti taikomi laikantis bendrųjų Sąjungos teisės principų, visų pirma proporcingumo ir nediskriminavimo, be kita ko, dėl pilietybės. Todėl taikomos priemonės neturėtų viršyti to, kas griežtai būtina visuomenės sveikatai apsaugoti. Siekiant užtikrinti nuspėjamumą, teisinį tikrumą ir deramą piliečių dalyvavimą, labai svarbu visuomenei laiku suteikti aiškią ir išsamią informaciją. Turėtų būti tinkamai užtikrinamas apribojimų vykdymas, o sankcijos turi būti veiksmingos ir proporcingos;

                  (15)

                  2021 m. sausio 11 d. Sveikatos saugumo komitete priimtos rekomendacijos dėl bendro ES požiūrio, pagal kurį COVID-19 sergantiems pacientams taikomos izoliavimo priemonės, o sąlytį turėjusiems asmenims bei keliautojams – karantinavimo priemonės. Nustatydamos keliautojų karantiną valstybės narės turėtų taikyti Sveikatos saugumo komiteto rekomendacijas (8) dėl keliautojams skirtų karantino priemonių. Visų pirma, tais atvejais, kai keliautojams iš didelės rizikos zonos taikomi karantino reikalavimai, reikėtų apsvarstyti galimybę sutrumpinti karantino trukmę, jei po 5–7 dienų nuo atvykimo būtų gautas neigiamas jų testo rezultatas, nebent keliautojui pasireiškia simptomai;

                  (16)

                  padidėjus COVID-19 testavimo pajėgumams, Rekomendacija (ES) 2020/1475 turėtų būti iš dalies pakeista, suteikiant valstybėms narėms galimybę reikalauti, kad keliautojai, vykstantys iš zonų, kurioms nėra priskirtas žalias kodas, prieš išvykdami atliktų testą;

                  (17)

                  kadangi zonose, kurioms turėtų būti priskirtas tamsiai raudonas kodas, viruso plitimo bendruomenėje lygis yra aukštas, iš tokių teritorijų neesminiais tikslais keliaujantys asmenys prieš išvykdami turėtų atlikti privalomą testą, o atvykę į paskirties vietą – karantinuotis pagal Sveikatos saugumo komiteto rekomendacijas. Tais atvejais, kai keliautojai karantinuojasi ne savo gyvenamojoje vietoje, karantino vietoje jiems turėtų būti užtikrintos tinkamos fizinės sąlygos, taip pat karantino sąlygomis gyvenančių vaikų apsauga ir priežiūra – jos turi atitikti PSO gaires (9);

                  (18)

                  jei į gyvenamosios vietos valstybę narę grįžtantys asmenys prieš išvykdami negalėjo atlikti testo, jį turėtų būti leidžiama atlikti atvykus, kad žmonės galėtų grįžti į namus;

                  (19)

                  kadangi zonose, kurioms priskirtas tamsiai raudonas kodas, užsikrėtusiųjų skaičius yra itin didelis, turėtų būti nustatyta, kad į būtiną kelionę vykstantys asmenys taip pat privalo atlikti COVID-19 testą ir karantinuotis, jeigu tai neproporcingai nepaveikia jų esminės funkcijos ar poreikių, pavyzdžiui, dėl to, kad keliautojo kontaktas su plačiąja visuomene kelionės tikslo vietoje yra labai nedidelis. Tais atvejais, kai valstybėje narėje, atsižvelgiant į konkrečią epidemiologinę padėtį, vis dėlto reikalaujama, kad transporto darbuotojai ir paslaugų teikėjai išsitirtų, tai turėtų nesutrikdyti transporto (10). Kad nebūtų sutrikdytos tiekimo grandinės, karantino reikalavimai turėtų būti netaikomi šią esminę funkciją vykdantiems transporto darbuotojams;

                  (20)

                  nuo tarpvalstybinių kelionių apribojimų ypač nukenčia asmenys, kurie kasdien arba dažnai vyksta į darbą ar mokyklą, lanko artimus giminaičius, vyksta pas gydytojus ar rūpinasi artimaisiais. Tokiems asmenims, sieną kertantiems šiuo esminiu tikslu, reikalavimas karantinuotis turėtų būti netaikomas, nes dėl to labai sutriktų žmonių gyvenimas ir nukentėtų jų pragyvenimo šaltiniai, taip pat visa ekonomika. Jei epidemiologinė padėtis abiejose sienos pusėse yra panaši, reikalavimas dažnai tikrinti tokius asmenis vien dėl to, kad jie kerta sieną, yra perteklinis. Ateityje ypač svarbus bus glaudus valstybių narių ir pasienio regionų veiksmų koordinavimas;

                  (21)

                  atsižvelgdama į kintančią epidemiologinę padėtį, Komisija, padedama Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro, turėtų toliau reguliariai vertinti šioje rekomendacijoje nustatytus kriterijus, duomenų poreikius ir ribas, įskaitant tai, ar reikėtų apsvarstyti kitus kriterijus arba pritaikyti ribas, ir prireikus kartu su pasiūlymu iš dalies pakeisti šią rekomendaciją perduoti savo išvadas Tarybai apsvarstyti,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:Tarybos rekomendacija (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją iš dalies keičiama taip:
                  1.

                  10 punkto c papunktis pakeičiamas taip:

                              „c)

                              raudona, jei suminis 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklis yra nuo 50 iki 150, o teigiamų COVID-19 infekcijos testavimo rezultatų rodiklis yra 4 proc. ar aukštesnis, arba jei suminis 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklis yra aukštesnis nei 150, bet mažesnis nei 500;“.

                  2.

                  10 punkte įterpiamas šis ca papunktis:

                              „ca)

                              tamsiai raudona, jei suminis 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklis yra 500 ar aukštesnis;“.

                  3.

                  13 punkto a papunktis pakeičiamas taip:

                              „a)

                              jos turėtų atsižvelgti į oranžinės, raudonos arba tamsiai raudonos zonų epidemiologinės padėties skirtumus ir veiksmų imtis proporcingai;“.

                  4.

                  13 punkto d papunktis pakeičiamas taip:

                              „d)

                              jos turėtų atsižvelgti į testavimo strategijas ir ypač daug dėmesio skirti zonų, kuriose atliktų testų rodikliai yra dideli, padėčiai;“.

                  5.

                  13 punkte įterpiamas šis e papunktis:

                              „e)

                              valstybės narės turėtų atsižvelgti į susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų, visų pirma tų, kurios didina plitumą ir mirtingumą, paplitimą, taip pat į vykdomos genomo sekoskaitos lygį, nepaisant to, koks kodas priskirtas atitinkamai zonai.“

                  6.

                  Po antraštinės dalies „Bendra galimų priemonių keliautojams, atvykstantiems iš didesnės rizikos zonų, taikymo tvarka“ įterpiamas šis 16a punktas:

                              „16a.

                              Valstybės narės turėtų primygtinai raginti atsisakyti bet kokių nebūtinų kelionių į tamsiai raudonas zonas ir iš jų ir raginti atsisakyti visų nebūtinų kelionių į zonas, kurioms pagal 10 punktą priskirtas raudonas kodas, ir iš jų.
                              Tuo pačiu valstybės narės turėtų stengtis išvengti būtinų kelionių sutrikimų, užtikrinti, kad transporto srautai judėtų pagal žaliųjų koridorių sistemą, taip pat išvengti tiekimo grandinių ir darbuotojų bei savarankiškai dirbančių asmenų, keliaujančių dėl profesinių ar verslo priežasčių, judėjimo sutrikimų.“

                  7.

                  17 punkto a ir b papunkčiai pakeičiami taip:

                              „a)

                              karantinuotųsi / izoliuotųsi pagal Sveikatos saugumo komiteto rekomendacijas (11) ir (arba)

                              b)

                              prieš atvykdami ir (arba) atvykę pasidarytų COVID-19 infekcijos testą. Tai galėtų būti arba AT-PGR testas, arba greitasis antigenų testas, įtrauktas į bendrą ir atnaujintą COVID-19 greitųjų antigenų testų sąrašą, sudarytą remiantis 2021 m. sausio 21 d. Tarybos rekomendacija dėl bendros greitųjų antigenų testų naudojimo ir patvirtinimo sistemos ir COVID-19 tyrimų rezultatų tarpusavio pripažinimo Europos Sąjungoje (12), kaip nustatyta nacionalinių sveikatos priežiūros institucijų.“

                  8.

                  17 punkte išbraukiama ši pastraipa:
                  „Valstybės narės gali pasiūlyti keliautojams galimybę vietoj b papunktyje nurodyto testo pasidaryti COVID-19 infekcijos testą prieš atvykimą.“

                  9.

                  17 punkte įterpiama ši pastraipa:
                  „Valstybės narės turėtų užtikrinti pakankamą testavimo pajėgumą ir priimti skaitmeninius testų sertifikatus, kartu užtikrindamos, kad tai nepakenktų pagrindinių visuomenės sveikatos paslaugų teikimui, visų pirma laboratorijų pajėgumui.“

                  10.

                  Įterpiamas šis 17a punktas:

                              „17a.

                              Valstybės narės turėtų reikalauti, kad asmenys, keliaujantys iš zonos, kuriai pagal 10 punkto ca papunktį priskirtas tamsiai raudonas kodas, prieš atvykdami pasidarytų COVID-19 infekcijos testą ir karantinuotųsi / izoliuotųsi pagal Sveikatos saugumo komiteto rekomendacijas. Panašios priemonės galėtų būti taikomos zonoms, kuriose labai paplitusios susirūpinimą keliančios atmainos.
                              Valstybės narės turėtų priimti, toliau taikyti arba stiprinti plitimo mažinimo priemones, visų pirma zonose, kurios priskiriamos tamsiai raudonoms, stiprinti testavimo ir kontaktų atsekimo pastangas ir didinti bendruomenės COVID-19 atvejų reprezentatyvios imties stebėseną ir sekoskaitą, kad būtų galima kontroliuoti naujų SARS-CoV-2 atmainų, kurių perdavimo tikimybė yra didesnė, plitimą ir poveikį;“.

                  11.

                  Įterpiamas 17b punktas:

                              „17b.

                              Valstybės narės turėtų pasiūlyti jų teritorijoje gyvenantiems asmenims galimybę vietoj testo prieš atvykstant, kaip nurodyta 17 punkto b papunktyje ir 17a punkte, pasidaryti COVID-19 infekcijos testą atvykus ir laikytis visų taikytinų karantino / izoliavimosi reikalavimų.“

                  12.

                  Įterpiamas šis 19a punktas:

                              „19a.

                              Pagal 17a punktą keliautojai, atliekantys esmines funkcijas arba turintys esminių poreikių keliauti iš tamsiai raudonos zonos, turėtų laikytis testavimo reikalavimų ir karantinuotis / izoliuotis, jeigu tai nedaro neproporcingo poveikio jų esminėms funkcijoms ar poreikiams.
                              Taikant nukrypti leidžiančią nuostatą, iš esmės neturėtų būti reikalaujama, kad transporto darbuotojai ir transporto paslaugų teikėjai, kaip nurodyta 19 punkto b papunktyje, pasidarytų COVID-19 infekcijos testą pagal 17 punkto b papunktį ir 17a punktą. Jei valstybė narė reikalauja, kad transporto darbuotojai ir transporto paslaugų teikėjai pasidarytų COVID-19 infekcijos testą, turėtų būti naudojami greitieji antigenų testai ir tai neturėtų sukelti vežimo sutrikimų. Jei transporto arba tiekimo grandinė sutriktų, valstybės narės turėtų nedelsdamos panaikinti arba atšaukti tokius sistemingo testavimo reikalavimus, kad būtų užtikrintas žaliųjų koridorių veikimas. Transporto darbuotojų ir transporto paslaugų teikėjų, atliekančių šią esminę funkciją, neturėtų būti reikalaujama karantinuotis pagal 17 punkto a papunktį ir 17a punktą.“

                  13.

                  Įterpiamas 19b punktas:

                              „19b.

                              Be 19a punkte numatytų išimčių, valstybės narės neturėtų reikalauti, kad pasienio regionuose gyvenantys asmenys, kasdien arba dažnai keliaujantys per sieną darbo, verslo, mokymosi, šeimos, medicininės priežiūros ar priežiūros tikslais, pasidarytų testą arba karantinuotųsi / izoliuotųsi, visų pirma asmenys, atliekantys ypatingos svarbos funkcijas ar funkcijas, būtinas ypatingos svarbos infrastruktūrai. Jei šiuose regionuose per sieną vykstantiems asmenims būtų nustatytas reikalavimas pasidaryti testą, tokių asmenų testavimo dažnumas turėtų būti proporcingas. Jei epidemiologinė padėtis abiejose sienos pusėse yra panaši, reikalavimas kelionės tikslu pasidaryti testą neturėtų būti taikomas. Asmenys, teigiantys, kad jų padėčiai taikomas šis punktas, gali būti įpareigoti pateikti patvirtinamuosius dokumentus arba atitinkamą pareiškimą.“

                  14.

                  21 punktas pakeičiamas taip:

                              „21.

                              Jokios priemonės, taikomos asmenims, atvykstantiems iš zonos, kuriai pagal 10 punktą priskirtas tamsiai raudonas, raudonas, oranžinis arba pilkas kodas, negali būti diskriminacinės, t. y. jos turėtų būti taikomos ir grįžtantiems atitinkamos valstybės narės piliečiams.“

         Priimta Briuselyje 2021 m. vasario 1 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            A. P. ZACARIAS

         (1)  OL L 337, 2020 10 14, p. 3.

         (2)  Paskelbta adresu https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/situation-updates/weekly-maps-coordinated-restriction-free-movement.

         (3)  COM(2021) 35 final.

         (4)  ECDC rizikos vertinimas. Rizika, susijusi su naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų plitimu ES/EEE. Paskelbtas adresu: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-risk-assessment-spread-new-sars-cov-2-variants-eueea

         (5)  Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras. Naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų plitimo ES/EEE rizika, naujausi duomenys – 2021 m. sausio 21 d. (Šaltinis – ECDC) Stokholmas, 2021 m. Paskelbta adresu: https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/COVID-19-risk-related-to-spread-of-new-SARS-CoV-2-variants-EU-EEA-first-update.pdf

         (6)  Pirmininko Charles’io Michelio žodinės išvados, padarytos po 2021 m. sausio 21 d. Europos Vadovų Tarybos narių vaizdo konferencijos, paskelbtos adresu: https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2021/01/21/oral-conclusions-by-president-charles-michel-following-the-video-conference-of-the-members-of-the-european-council-on-21-january-2021/.

         (7)  Komisijos komunikatas „Žaliųjų transporto koridorių atnaujinimas siekiant palaikyti ekonomiką atsinaujinusios COVID-19 pandemijos laikotarpiu“, COM(2020) 685 final, ir 2020 m. gruodžio 22 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2020/2243 dėl suderinto požiūrio į keliones ir transporto paslaugas reaguojant į Jungtinėje Karalystėje nustatytą viruso variantą SARS-COV-2 (OL L 436, 2020 12 28, p. 72).

         (8)  Rekomendacijos dėl bendro ES požiūrio į COVID-19 sergančių pacientų izoliavimą ir sąlytį turėjusių asmenų bei keliautojų karantinavimą, dėl kurių 2021 m. sausio 11 d. susitarė Sveikatos saugumo komitetas (angl. „Recommendations for a common EU approach regarding isolation for COVID-19 patients and quarantine for contacts and travellers“), https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/hsc_quarantine-isolation_recomm_en.pdf.

         (9)  PSO Nr. WHO/2019-nCoV/IHR_Quarantine/2020.3. Paskelbta adresu: https://www.who.int/publications/i/item/considerations-for-quarantine-of-individuals-in-the-context-of-containment-for-coronavirus-disease-(covid-19)

         (10)  Žr. 2020 m. gruodžio 22 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2020/2243 dėl suderinto požiūrio į keliones ir transporto paslaugas reaguojant į Jungtinėje Karalystėje nustatytą viruso variantą SARS-COV-2, OL L 436, 2020 12 28, p. 72.

         (11)  Rekomendacijos dėl bendro ES požiūrio į COVID-19 sergančių pacientų izoliavimą ir sąlytį turėjusių asmenų bei keliautojų karantinavimą, dėl kurių 2021 m. sausio 11 d. susitarė Sveikatos saugumo komitetas (angl. „Recommendations for a common EU approach regarding isolation for COVID-19 patients and quarantine for contacts and travellers“), https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/hsc_quarantine-isolation_recomm_en.pdf.

         (12)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-5451-2021-INIT/lt/pdf


title: Tarybos rekomendacija (ES) 2021/132 2021 m. vasario 2 d. kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo

text:
               2021 2 4

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 41/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA (ES) 2021/132
      2021 m. vasario 2 d.
      kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b ir e punktus ir 292 straipsnio pirmą bei antrą sakinius,
      atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
      kadangi:

                  (1)

                  2020 m. birželio 30 d. Taryba priėmė Rekomendaciją (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (1);

                  (2)

                  Tarybos rekomendacijoje (ES) 2020/912 nustatyti kriterijai susiję su 2020 m. birželio 15 d. ES vidutiniu suminiu 14 dienų praneštų atvejų rodikliu. 2020 m. spalio 13 d. priimtoje Tarybos rekomendacijoje dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (2) taikomi papildomi kriterijai, kuriais atsižvelgiama į naujausias mokslines rekomendacijas.
                  Naujos SARS COV-2 viruso atmainos kelia didelį susirūpinimą. Panašu, kad kai kurios atmainos yra 50–70 proc. labiau užkrečiamos (3) ir dėl to sveikatos priežiūros sistemoms sukelia didesnę naštą.
                  Todėl Rekomendacijoje (ES) 2020/912 išdėstyti kriterijai ir ribos turėtų būti atnaujinti;

                  (3)

                  atsiradus vienai iš tokių atmainų, Komisija 2020 m. gruodžio 22 d. priėmė Rekomendaciją dėl suderinto požiūrio į keliones ir transporto paslaugas reaguojant į Jungtinėje Karalystėje nustatytą viruso variantą SARS-COV-2 (4);

                  (4)

                  2021 m. sausio 19 d. komunikate „Vieninga kova su COVID-19 pandemija“ Komisija paragino imtis skubių veiksmų, kad būtų suvaldyta trečioji infekcijų banga, kuri gali būti sunkesnė;

                  (5)

                  tame pačiame komunikate Komisija taip pat pabrėžė, kad kol epidemiologinė padėtis gerokai pagerės, visų nebūtinų kelionių, ypač į didelės rizikos zonas ir iš jų, turėtų būti primygtinai raginama atsisakyti;

                  (6)

                  2021 m. sausio 21 d. Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras paskelbė naujausią rizikos vertinimą dėl naujų susirūpinimą keliančių SAR-CoV-2 atmainų plitimo ES / EEE (5) ir rekomendavo patvirtinti griežtesnes priemones ir gaires, kaip išvengti nebūtinų kelionių, be kita ko, siekiant sulėtinti naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų įvežimą ir plitimą. Be rekomendacijų dėl nebūtinų kelionių apribojimo ir užsikrėtusių asmenų kelionių apribojimų, turėtų būti toliau taikomos su kelionėmis susijusios priemonės, pvz., keliautojų testavimas ir karantinas, visų pirma keliautojų iš vietovių, kuriose daugiau užsikrėtimo naujų atmainų virusu atvejų. Jei sekoskaita vis dar nepakankama, kad būtų užkirstas kelias galimam užsikrėtimo naujų atmainų virusu atvejų skaičiaus padidėjimui, kaip nurodyta Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro gairėse dėl genomo sekoskaitos, taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę imtis proporcingų priemonių, susijusių su kelionėmis iš vietovių, kuriose ir toliau aukštas perdavimo bendruomenėje lygis;

                  (7)

                  po 2021 m. sausio 21 d. Europos Vadovų Tarybos narių vaizdo konferencijos parengtose žodinėse išvadose Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas pažymėjo, kad viruso plitimui sustabdyti gali prireikti priemonių, kuriomis būtų ribojamos nebūtinos kelionės į ES ir jos viduje, ir paragino Tarybą peržiūrėti savo rekomendacijas dėl kelionių ES viduje ir nebūtinų kelionių į ES, atsižvelgiant į naujų viruso atmainų keliamą riziką;

                  (8)

                  pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, Danija, remdamasi minėto Protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba bus nusprendusi dėl šios rekomendacijos, turi nuspręsti, ar jį ją įgyvendins;

                  (9)

                  šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (6). Todėl Airija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma;

                  (10)

                  Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (7) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį;

                  (11)

                  Šveicarijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (8) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (9) 3 straipsniu;

                  (12)

                  Lichtenšteino atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (10) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (11) 3 straipsniu,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:Rekomendacija (ES) 2020/912 iš dalies keičiama taip:
                  1.

                  1 punkto antra pastraipa pakeičiama taip:
                  „Nustatant, kurių trečiųjų šalių atžvilgiu dabartinis nebūtinų kelionių į ES apribojimas turėtų būti panaikintas, turėtų būti atsižvelgiama į epidemiologinę padėtį atitinkamose trečiosiose šalyse ir papildomus šioje rekomendacijoje išdėstytus kriterijus.“.

                  2.

                  2 punktas pakeičiamas taip:
                  „Kalbant apie epidemiologinę padėtį, turėtų būti taikomi šie kriterijai:

                              —

                              suminis 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklis, t. y. bendras praneštų naujų COVID-19 atvejų skaičius 100 000 gyventojų per pastarąsias 14 dienų;

                              —

                              naujų atvejų tendencija per tą patį laikotarpį, palyginti su ankstesnėmis 14 dienų, turi būti stabili arba atvejų skaičius turi mažėti;

                              —

                              atliktų testų rodiklis, t. y. per pastarąsias septynias dienas atliktų COVID-19 infekcijos testų skaičius 100 000 gyventojų;

                              —

                              teigiamų testavimo rezultatų rodiklis, t. y. teigiamų testų rezultatų, palyginti su visų per pastarąsias septynias dienas atliktų COVID-19 infekcijos testų rezultatais, procentinė dalis;

                              —

                              šalyje esančio viruso pobūdis, visų pirma, ar nustatyta susirūpinimą keliančių viruso atmainų. Pačias susirūpinimą keliančias viruso atmainas įvertina Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC), remdamasis pagrindinėmis viruso savybėmis: užkrečiamumu, pavojingumu ir gebėjimu nereaguoti į imuninį atsaką.

                        Tam, kad trečiosios šalys būtų įtrauktos į I priedą, jos turėtų atitikti šias ribas: suminis 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklis – ne didesnis negu 25, atliktų testų rodiklis – didesnis negu 300, o teigiamų testavimo rezultatų rodiklis – ne didesnis kaip 4 proc. Be to, gali būti atsižvelgiama į bendrą atsaką į COVID-19, visų pirma į turimą informaciją apie tokius aspektus kaip stebėjimas, kontaktų atsekimas, viruso plitimo valdymas, gydymas ir duomenų teikimas, taip pat turimos informacijos bei duomenų šaltinių patikimumas ir prireikus visų Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių (TSPT) aspektų bendras vidutinis rodiklis.
                  Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC), remdamasis turima informacija, turėtų teikti duomenis apie atliktų testų rodiklį ir teigiamų testavimo rezultatų rodiklį. Šie duomenys galėtų būti papildyti ES delegacijų pateikta informacija, jei tokios turima, taip pat remiantis prie 2020 m. birželio 11 d. Komunikato pridėtu kontroliniu sąrašu.“.

                  3.

                  4 punktas iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              antra pastraipa pakeičiama taip:
                              „Kelionių apribojimai į I priedą jau įtrauktos konkrečios trečiosios šalies atžvilgiu gali būti visiškai arba iš dalies panaikinti arba iš naujo nustatyti, atsižvelgiant į kai kurių pirmiau išdėstytų sąlygų ir atitinkamai epidemiologinės padėties įvertinimo pokyčius.“;

                              b)

                              papildoma šiomis naujomis pastraipomis:
                              „Jeigu epidemiologinė padėtis sparčiai pablogėja ir ypač jei nustatoma daug užsikrėtimo susirūpinimą keliančių atmainų virusu atvejų, gali būti skubiai vėl įvestas nebūtinų kelionių apribojimas trečiųjų šalių, jau išvardytų I priede, atžvilgiu.
                              Siekiant panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą I priede išvardytų trečiųjų šalių atžvilgiu, valstybės narės turėtų kiekvienu konkrečiu atveju atsižvelgti į ES+ erdvės atžvilgiu taikomą abipusiškumo principą.“.

                  4.

                  Po 4 punkto įterpiamas šis naujas punktas:
                  „Valstybės narės turėtų primygtinai raginti atsisakyti nebūtinų kelionių iš ES+ erdvės į šalis, neįtrauktas į I priedą.“.
                  Tolesni punktai atitinkamai pernumeruojami.

                  5.

                  Naujas 6 punktas iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              antra pastraipa išbraukiama;

                              b)

                              po išbrauktos antrosios pastraipos įterpiama ši pastraipa:
                              „Jeigu epidemiologinė padėtis sparčiai pablogėja ir ypač jei nustatoma daug užsikrėtimo susirūpinimą keliančių atmainų virusu atvejų, valstybės narės gali laikinai taikyti apribojimus II priede išvardytoms keliautojų kategorijoms. Ir toliau turėtų būti leidžiama keliauti dėl pagrįstų priežasčių.“;

                              c)

                              paskutinė pastraipa pakeičiama taip:
                              „II priede nurodytų konkrečių kategorijų keliautojų, atliekančių esmines funkcijas arba turinčių esminių poreikių, sąrašą, atsižvelgdama į socialinius ir ekonominius aspektus, taip pat į bendrą epidemiologinės padėties raidos įvertinimą, Taryba gali peržiūrėti, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pirmiau nurodyta metodika, kriterijais ir informacija.“.

                  6.

                  Naujas 7 punktas pakeičiamas taip:
                  „Valstybės narės turėtų reikalauti, kad asmenys, keliaujantys dėl bet kokios esminės ar neesminės priežasties, atliekantys esmines ar neesmines funkcijas arba turintys esminių ar neesminių poreikių, išskyrus transporto ir pasienio darbuotojus, likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki išvykimo būtų pasidarę polimerazės grandininės reakcijos testą dėl COVID-19, kurio rezultatas būtų neigiamas, ir valdžios institucijų nustatyta forma pateiktų tinkamą tokio testo rezultato įrodymą.
                  Jei prieš išvykstant testų atlikti neįmanoma, 6 punkto a ir b papunkčiuose nurodyti asmenys turėtų turėti galimybę testą pasidaryti atvykę pagal nacionalines procedūras. Tai nedaro poveikio jokiems įpareigojimams atvykus laikytis papildomų priemonių, įskaitant karantiną.
                  Be to, valstybės narės gali reikalauti, kad iki 14 dienų būtų taikoma saviizoliacija, karantinas ir kontaktų atsekimas, taip pat prireikus papildomas COVID-19 testavimas tuo pačiu laikotarpiu, jeigu jos tuos pačius reikalavimus taiko savo piliečiams, atvykstantiems iš tos pačios trečiosios šalies. Tokius reikalavimus, visų pirma karantiną atvykus ir papildomą testavimą vos atvykus arba po atvykimo, valstybės narės turėtų nustatyti keliautojams, atvykstantiems iš trečiosios šalies, kurioje aptikta susirūpinimą kelianti viruso atmaina.
                  Kalbant apie keliones, susijusias su esminėmis funkcijomis ar poreikiais, kaip nustatyta II priede:

                              —

                              valstybės narės gali koordinuotai nuspręsti netaikyti kai kurių ar visų pirmiau nurodytų priemonių tais atvejais, kai tokia priemonė trukdytų pačiam kelionės tikslui;

                              —

                              iš atvykstančių transporto darbuotojų, jūrininkų ir pasienio darbuotojų valstybės narės neturėtų reikalauti daugiau nei neigiamo greitojo antigenų testo rezultato, kad leistų jiems atvykti į ES+ erdvę; konkrečiu atveju, kai transporto darbuotojas atvyksta iš šalies, kurioje nustatyta daug užsikrėtimo susirūpinimą keliančių atmainų virusu atvejų, valstybės narės gali reikalauti neigiamo greitojo antigenų testo rezultato prieš išvykstant;

                              —

                              orlaivių įgulų nariams neturėtų reikėti darytis testus, jei trečiojoje šalyje jie buvo trumpiau nei 12 valandų, nebent jie atvyksta iš trečiosios šalies, kurioje aptikta susirūpinimą kelianti atmaina; tokiu atveju jiems turėtų reikėti pasidaryti proporcingus testus.

                        Tai nedaro poveikio bendriesiems visuomenės sveikatos reikalavimams, kuriuos gali nustatyti valstybės narės, pvz., reikalavimui laikytis fizinio atstumo ir reikalavimo dėvėti kaukę.“.

                  7.

                  Po 7 punkto įterpiamas šis naujas punktas:
                  „Valstybės narės turėtų parengti keleivio buvimo vietos anketą (PLF) ir reikalauti, kad į ES atvykstantys asmenys pateiktų PLF pagal taikytinus duomenų apsaugos reikalavimus. Rengiama bendra Europos keleivio vietos nustatymo forma, kurią galėtų naudoti valstybės narės. Kai įmanoma, turėtų būti naudojama skaitmeninė keleivių vietos nustatymo informacija, kad būtų supaprastintas duomenų tvarkymas ir paspartintas kontaktų atsekimas, kartu užtikrinant vienodas galimybes visiems trečiųjų šalių piliečiams.“.

                  8.

                  Tolesni punktai atitinkamai pernumeruojami.

         Priimta Briuselyje 2021 m. vasario 2 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            A. P. ZACARIAS

         (1)  2020 m. birželio 30 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (OL L 208 I, 2020 7 1, p. 1).

         (2)  2020 m. spalio 13 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (OL L 337, 2020 10 14, p. 3).

         (3)  ECDC rizikos vertinimas. Rizika, susijusi su naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų plitimu ES / EEE: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-risk-assessment-spread-new-sars-cov-2-variants-eueea

         (4)  C(2020) 9607 final.

         (5)  Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras. Rizika, susijusi su naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų plitimu ES / EEE, pirmas atnaujinimas – 2021 m. sausio 21 d. ECDC: Stokholmas, 2021 m. Paskelbta adresu: https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/COVID-19-risk-related-to-spread-of-new-SARS-CoV-2-variants-EU-EEA-first-update.pdf

         (6)  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

         (7)  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

         (8)  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

         (9)  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

         (10)  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

         (11)  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).


title: Europos Centrinio Banko rekomendacija 2021 m. vasario 4 d. skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Deutsche Bundesbank išorės auditoriaus (ECB/2021/4) 2021/C 47/01

text:
               2021 2 10

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 47/1

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
      2021 m. vasario 4 d.
      skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Deutsche Bundesbank išorės auditoriaus
      (ECB/2021/4)
      (2021/C 47/01)
      EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

                  (2)

                  dabartinio Deutsche Bundesbank išorės auditoriaus, KPMG AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, įgaliojimai baigėsi po 2020 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2021 finansinių metų;

                  (3)

                     Deutsche Bundesbank išorės auditoriumi 2021–2026 finansiniams metams pasirinko Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, numatant galimybę pratęsti įgaliojimus iki 2027 finansinių metų,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      Rekomenduojama Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft skirti Deutsche Bundesbank išorės auditoriumi 2021–2026 finansiniams metams, numatant galimybę pratęsti įgaliojimus iki 2027 finansinių metų.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. vasario 4 d.

               ECB Pirmininkė

            Christine LAGARDE


title: Europos Centrinio Banko rekomendacija 2021 m. vasario 4 d. skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Eesti Pank išorės auditoriaus (ECB/2021/5) 2021/C 47/02

text:
               2021 2 10

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 47/2

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
      2021 m. vasario 4 d.
      skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Eesti Pank išorės auditoriaus
      (ECB/2021/5)
      (2021/C 47/02)
      EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

                  (2)

                  dabartinio Eesti Pank išorės auditoriaus KPMG Baltics OÜ įgaliojimai pasibaigė po 2020 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2021 finansinių metų;

                  (3)

                     Eesti Pank išorės auditoriumi 2021–2025 finansiniams metams pasirinko Ernst & Young Baltic AS,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      Rekomenduojama Ernst & Young Baltic AS skirti Eesti Pank išorės auditoriumi 2021–2025 finansiniams metams.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. vasario 4 d.

               ECB Pirmininkė

            Christine LAGARDE