               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 10 23
            COM(2019) 491 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir protokolo
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.
                     REKOMENDACIJOS APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Komisija siūlo derėtis su Grenlandija dėl naujo tausios žvejybos partnerystės susitarimo (toliau – TŽPS) ir protokolo, kurie atitiktų Sąjungos laivyno poreikius ir derėtų su Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013
                  1
                dėl bendros žuvininkystės politikos (BŽP) ir su 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadomis dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Dabartinis ES ir Grenlandijos žvejybos partnerystės susitarimas
                     2
                   (toliau – ŽPS) pasirašytas 2007 m. birželio 28 d.
                     3
                   Siūloma, derėtis dėl naujo TŽPS, į kurį būtų įtrauktos tam tikros Reglamento (ES) Nr. 1380/2013
                     4
                   nuostatos, kurių minėtame ŽPS nėra.

                  Dabartinis ŽPS 5 metų protokolas
                     5
                   pradėtas taikyti 2016 m. sausio 1 d.
                     6
                   ir nustos galioti 2020 m. gruodžio 31 d. Jame nustatytos Sąjungos laivyno žvejybos galimybės ir atitinkamas Sąjungos ir ES laivų savininkų mokėtinas finansinis įnašas.

               Pagal dabartinį protokolą ES laivynui leidžiama Grenlandijos vandenyse žvejoti menkes, pelaginius ir dugninius jūrų ešerius, juoduosius paltusus, krevetes, grenadierius ir stintenes, o orientacinis metinių žvejybos galimybių dydis yra 42 726 tonos. Minėta žvejybos veikla užsiima aštuonių valstybių narių (Danijos, Estijos, Jungtinės Karalystės, Latvijos, Lietuvos, Prancūzijos, Švedijos ir Vokietijos) laivai. Be to, dalį sutartos kvotos ES perleidžia Norvegijai ir Farerų Saloms mainais į ES laivų prieigą prie jų vandenų. Be Sąjungos laivyno Grenlandijai mokamų mokesčių, ES moka 13 168 978 EUR dydžio metinę kompensaciją (apskaičiuotą remiantis referencine kiekvienos rūšies kaina), įskaitant 1 700 000 EUR dydžio finansinį rezervą galimiems papildomiems kiekiams. ES biudžete taip pat numatyta 2 931 999 EUR suma Grenlandijos žuvininkystės sektoriaus politikai remti.

                  Tai mišrioms rūšims skirtas susitarimas. Skirstant kvotas valstybėms narėms, taikomos bendro leidžiamo sužvejoti kiekio ir kvotų reguliavimo nuostatos
                     7
                  . TŽPS padeda tarptautiniu mastu propaguoti BŽP tikslus užtikrinant, kad Sąjungos žvejybos veikla, vykdoma ne jos vandenyse, būtų grindžiama tokiais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę. Be to, TŽPS padeda stiprinti ES ir jos partnerių mokslinį bendradarbiavimą, didinti skaidrumą ir tvarumą, kad geriau būtų valdomi žvejybos ištekliai, taip pat stiprinti valdymą remiant nacionalinių ir užsienio laivynų veiklos stebėseną, kontrolę bei priežiūrą ir teikiant finansavimą kovai su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba. TŽPS padeda tvariai plėtoti vietos žuvininkystės pramonę ir skatinti augimą ir deramą darbą, susijusį su jūrine veikla. Be to, TŽPS padeda stiprinti Europos Sąjungos poziciją tarptautinėse ir regioninėse žvejybos organizacijose (Grenlandijos atveju visų pirma Tarptautinėje jūrų tyrinėjimo taryboje ir Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijoje)
                     8
                  .

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Derybos su Grenlandija dėl naujo susitarimo ir protokolo atitinka ES išorės veiksmus užjūrio šalių ir teritorijų atžvilgiu ir ypač jos tikslus, susijusius su demokratijos principais ir žmogaus teisėmis.

               2.
                     TEISINIAI REKOMENDACIJOS ASPEKTAI

               •Teisinis pagrindas

                  Sprendimo teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnis, kuriame išdėstyta derybų dėl tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymo tvarka.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Netaikoma (išimtinė kompetencija).

               •Proporcingumo principas

                  Šis sprendimas yra proporcingas siekiamam tikslui.

               •Pasirinkta priemonė

                  SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalyse numatyta priemonė.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  2019 m. Komisija atliko dabartinio ŽPS su Grenlandija ir jo protokolo ex post vertinimą ir galimo jų atnaujinimo ex ante vertinimą. Vertinimo išvados išdėstytos atskirame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente.

                  Atlikus vertinimą padaryta išvada, kad ES žvejybos sektorius aiškiai suinteresuotas žvejoti Grenlandijoje ir kad susitarimo ir protokolo atnaujinimas padėtų gerinti žvejybos valdymą regione.

                  ES svarbu išlaikyti priemonę, kuri užtikrintų glaudų sektorinį bendradarbiavimą su subjektu, kuris yra vienas svarbiausių vandenyno valdymo subregioniniu lygmeniu dalyvių, nes jo jurisdikcijai priklausantis žvejybos plotas yra didelis. Taip ES galės sustiprinti savo vaidmenį Šiaurės regiono žvejybos sektoriuje, be kita ko, keisdamasi kvotomis su Norvegija ir Farerų Salomis.

                  Tai reiškia, kad ES laivynui bus išsaugota galimybė patekti į svarbią žvejybos zoną, kurioje galima įgyvendinti žvejybos strategijas pagal daugiametę tarptautinę teisinę sistemą.

                  Grenlandijos valdžios institucijų tikslas – toliau su ES palaikyti santykius, kurie padėtų stiprinti vandenynų valdymą, ir naudotis paramos sektoriui teikiamomis daugiametėmis žvejybos valdymo finansavimo galimybėmis.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Atlikdama vertinimą Komisija konsultavosi su valstybėmis narėmis, pramonės atstovais ir tarptautinėmis pilietinės visuomenės organizacijomis, taip pat su Grenlandijos žuvininkystės administracija ir pilietine visuomene.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Siūlomuose derybiniuose nurodymuose (pateiktuose sprendimo priede) Komisija raginama derėtis dėl to, kad į naująjį TŽPS būtų įtraukta nuostata dėl žmogaus teisių ir demokratijos principų pažeidimų pasekmių.

               4.
                     POVEIKIS BIUDŽETUI

               Naujajame protokole numatytas Grenlandijai mokėtinas finansinis įnašas. Atitinkamos biudžeto lėšos (įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai) kiekvienais metais bus įtraukiamos į tausios žvejybos partnerystės susitarimams skirtą biudžeto eilutę (11 03 01) ir atitiks finansinį programavimą pagal atitinkamą daugiametę finansinę programą. Įsipareigojimų ir mokėjimų sumos, įskaitant rezervo eilutę, skirtą protokolams, kurie metų pradžioje dar neįsigalioję, nustatomos pagal kasmetinę biudžeto procedūrą
                  9
               .

               5.
                     KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Tikimasi, kad derybos prasidės 2019 m. ketvirtąjį ketvirtį.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Komisija rekomenduoja, kad:

                  Taryba įgaliotų Komisiją pradėti ir vesti derybas su Grenlandija dėl naujo tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir protokolo sudarymo;

                  šios derybos būtų vedamos konsultuojantis su specialiuoju komitetu pagal SESV ir

                  Taryba patvirtintų prie šios rekomendacijos pridedamus derybinius nurodymus.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir protokolo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               2007 m. birželio 28 d. buvo pasirašytas Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarimas ir Protokolas, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas
                  10
               .  Pasibaigus to protokolo galiojimui, buvo pasirašytas ir 2016 m. sausio 1 d. pradėtas taikyti naujas protokolas
                  11
               . Jis nustos galioti 2020 m. gruodžio 31 d.;

               žvejybos partnerystės susitarimas neapima tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013
                  12
                nuostatų.   Be to, nustojus galioti dabartiniam protokolui, turėtų būti nustatytos nuo 2021 m. sausio 1 d. taikomos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas. Todėl Komisija siūlo derėtis dėl naujo susitarimo ir protokolo, kurie atitiktų Sąjungos laivyno poreikius ir taip pat derėtų su Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013;

               taigi turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti naują tausios žvejybos partnerystės susitarimą ir protokolą su Danijos Vyriausybe ir Grenlandijos Vietine Vyriausybe,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija yra įgaliojama Sąjungos vardu derėtis su Danijos Vyriausybe ir Grenlandijos Vietine Vyriausybe siekiant sudaryti naują tausios žvejybos partnerystės susitarimą ir protokolą.

               2 straipsnis

               Šios derybos vedamos konsultuojantis su Tarybos išorės žuvininkystės politikos darbo grupe ir remiantis derybiniais nurodymais, pateiktais šio sprendimo priede.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (2)

                        OL L 172, 2007 6 30.

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/lt/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2007046&DocLanguage=en
                  .

                     (4)

                        Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 VI dalies II antraštinė dalis.

                     (5)

                        OL L 305, 2015 11 21, p. 1.

                     (6)

                  https://www.consilium.europa.eu/lt/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en
                  .

                     (7)

                        2019 m. sausio 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2019/124, kuriuo 2019 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams (OL L 29, 2019 1 31, p. 1).

                     (8)

                  https://www.nafo.int/
                  .

                     (9)

                        40 skyrius (rezervo eilutė 40 02 41) pagal tarpinstitucinį susitarimą dėl daugiametės finansinės programos (2013/C 373/01).

                     (10)

                        OL L 172, 2007 6 30.

                     (11)

                        https://www.consilium.europa.eu/lt/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en.

                     (12)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 10 23
            COM(2019) 491 final
            PRIEDAS
            prie
            rekomendacijos
            dėl TARYBOS SPRENDIMO, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir protokolo
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               PRIEDAS […]

               Derybiniai nurodymai dėl Europos Sąjungos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir protokolo

               (1)Derybų tikslas – sudaryti ES ir Grenlandijos tausios žvejybos partnerystės susitarimą ir protokolą, kurie derėtų su Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 ir su 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadomis dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto.

               (2)Tausios žvejybos partnerystės susitarime turėtų būti nustatyta sistema, bendrieji principai ir tikslai, kurie sudarys naujos partnerystės su Grenlandija pagrindą. Todėl jame turėtų būti nuostata, kuria panaikinamas dabartinis šalių žvejybos partnerystės susitarimas.

               (3)Naujoji partnerystė turėtų skatinti tausią ir atsakingą žvejybą ir kartu užtikrinti abipusę naudą ES ir Grenlandijai.  Visų pirma, per derybas Komisija turėtų siekti toliau išsamiai išdėstytų tikslų:

               ·ES žvejybos laivynui užtikrinti prieigą prie Grenlandijos žvejybos zonos ir būtinus žvejybos toje zonoje leidimus;

               ·užtikrinti aplinkosauginį žvejybos veiklos tvarumą ir tarptautiniu mastu skatinti vandenynų valdymą, atsižvelgiant į geriausias turimas mokslines rekomendacijas ir atitinkamus regioninių žvejybos valdymo organizacijų priimtus valdymo planus. Žvejybos veikla turėtų būti nukreipta tik į turimus išteklius, atsižvelgiant į vietinio laivyno žvejybos pajėgumą ir ypatingą dėmesį atkreipiant į tai, kad susiję ištekliai yra toli migruojančių rūšių žuvys;

               ·siekti gauti adekvačią leidžiamų sužvejoti žvejybos išteklių perviršio dalį, visiškai atitinkančią ES laivyno interesus, atsižvelgiant į tai, kad šie ištekliai domina ir trečiųjų šalių laivynus;

               ·užtikrinti, kad visiems trečiųjų šalių laivynams būtų taikomos tos pačios techninės sąlygos, atsižvelgiant į galimą ES kvotų dalies perleidimą kitoms Šiaurės šalims;

               ·užtikrinti, kad ES finansinis įnašas už galimybę žvejoti išteklius būtų grindžiamas buvusia ir numatoma būsima ES laivyno veikla tame regione, atsižvelgiant į naujausius ir geriausius mokslinius vertinimus;

               ·užmegzti dialogą siekiant stiprinti Grenlandijos atsakingos žuvininkystės politikos įgyvendinimą atsižvelgiant į šalies vystymosi tikslus, visų pirma, susijusius su žuvininkystės valdymu, kova su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, žvejybos veiklos kontrole, stebėsena ir priežiūra ir mokslinių konsultacijų teikimu;

               ·įtraukti nuostatą dėl žmogaus teisių ir demokratijos principų pažeidimo pasekmių;

               ·užtikrinti, kad protokolu būtų prisidedama prie augimo skatinimo ir deramo darbo, susijusio su jūrine veikla, propagavimo, atsižvelgiant į atitinkamas Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas.

               (4)Protokole visų pirma turėtų būti nustatyta:

               ·pagal kategorijas suskirstytos ES laivynui suteiktinos žvejybos galimybės,

               ·Grenlandijai skirtas finansinis įnašas bei atitinkamos mokėjimo sąlygos  ir

               ·mokėtina paramos sektoriui suma ir tos paramos įgyvendinimo mechanizmai.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 03 04
            COM(2020) 91 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Rumunijoje
            {SWD(2020) 53 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Rumunijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 7 dalį,

               atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 126 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (2)Stabilumo ir augimo pakto (SAP) pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;

               (3)2020 m. [kovo 17 d.] pagal SESV 126 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Rumunijoje yra susidaręs perviršinis deficitas;

               (4)pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97
                  1
                3 straipsnio 4 dalį Taryba turi atitinkamai valstybei narei pateikti rekomendacijas, kaip per nurodytą laikotarpį panaikinti perviršinį deficitą. Rekomendacijoje turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių terminas, iki kurio atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti. Be to, rekomendacijoje panaikinti perviršinį deficitą Taryba turėtų reikalauti pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP;

               (5)Komisijos 2020 m. žiemos prognozėje, papildytoje fiskaliniais kintamaisiais iki 2022 m., numatyta, kad 2019 m. realiojo BVP augimas bus 3,9 %. Remdamasi prielaida, kad politika nesikeis, Komisija prognozuoja, kad realiojo BVP augimas bus nuosaikus, tačiau išliks stabilus – 3,8 % 2020 m. ir 3,5 % 2021 ir 2022 m. Dabartinės politikos nulemtos didelės fiskalinės paskatos ir toliau šiek tiek skatintų privatų vartojimą. Kita vertus, toliau didėjant fiskaliniam deficitui sumažėtų vartotojų ir investuotojų pasitikėjimas ekonomikos augimo trajektorijos tvarumu. Todėl numatoma, kad investicijos sumažės, nes privatūs investuotojai atsižvelgia į didėjantį makroekonominį disbalansą. Numatoma, kad grynojo eksporto poveikis prognozės laikotarpiu išliks neigiamas, nes eksportą ir toliau veikia silpna išorės paklausa, o importą palaiko privatus vartojimas. Tai savo ruožtu dar labiau didintų jau ir taip didelį einamosios sąskaitos deficitą;

               (6)2019 m. gruodžio 10 d. vyriausybė priėmė ir pateikė parlamentui 2020–2022 m. mokesčių ir biudžeto strategiją (toliau – fiskalinė strategija), kurioje 2019 m. nustatytas patikslintas 3,8 % BVP valdžios sektoriaus deficito (viršijančio 3 % BVP pamatinę vertę) tikslas. Šis patikslinimas, palyginti su 2019 m. iš pradžių planuotu 2,8 % BVP, buvo pagrįstas laikotarpio nuo metų pradžios biudžeto vykdymo duomenimis. 2019 m. gruodžio 18 d. fiskalinė strategija buvo priimta kaip įstatymas;

               (7)Komisijos 2020 m. žiemos prognozėje, papildytoje fiskaliniais kintamaisiais iki 2022 m., numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas per visą prognozės laikotarpį ir toliau viršys 3 % BVP pamatinę vertę. Remdamasi prielaida, kad politika nesikeis, Komisija prognozuoja, kad valdžios sektoriaus deficitas 2019 m. bus 4,0 % BVP, 2020 m. – 4,9 %, 2021 m. – 6,9 %, o 2022 m. – 7,7 %. Prognozuojama, kad struktūrinis deficitas padidės 1,0 % BVP 2019 m., dar 1,9 % BVP 2021 m. ir dar 0,8 % 2022 m. Komisijos prognozuojamą deficito padidėjimą daugiausia lemia 2019 m. vasarą priimtas sprendimas labai padidinti pensijas. Didesnės išlaidos pensijoms prie deficito padidėjimo 2020 m. prisidėtų 0,9 proc. punkto BVP, 2021 m. – 1,7 proc. punkto BVP ir 2022 m. – 1,1 proc. punkto BVP. Apskaičiuota, kad padvigubinus išmoką vaikui (sprendimas turi įsigalioti 2020 m. rugpjūčio mėn.), metinės biudžeto išlaidos padidės 0,6 % BVP. Fiskalinėje strategijoje vyriausybė numato, kad valdžios sektoriaus deficitas 2020 m. bus 3,6 % BVP, 2021 m. – 3,4 %, o 2022 m. – 2,8 %. Remiantis vyriausybės skaičiavimais, 2020 m. struktūrinis koregavimas būtų 0,3 %, 2021 m. – 0,2 %, o 2022 m. – 0,6 %. Fiskalinėje strategijoje numatytas koregavimas daugiausia grindžiamas išlaidomis. Visų pirma numatoma, kad, kaip BVP dalis, mažės išlaidos darbuotojų atlygiui, prekių ir paslaugų pirkimui ir kapitalo išlaidoms, kurioms netaikomas bendras ES finansavimas. Mažesnį deficitą fiskalinėje strategijoje, palyginti su Komisijos prognoze, lemia optimistiškesnės pagrindinės makroekonominės projekcijos fiskalinėje strategijoje ir tai, kad fiskalinėje strategijoje neatsižvelgiama į kai kurių priimtų priemonių fiskalinį poveikį, o planuojamas einamųjų išlaidų mažinimas nėra visiškai pagrįstas priimtomis arba patikimai paskelbtomis priemonėmis, todėl Komisijos prognozėje į jį negali būti visapusiškai atsižvelgta;

               (8)2018 m. Rumunijos valdžios sektoriaus skola siekė 34,7 % BVP. Remiantis Komisijos prognoze, numatoma, kad valdžios sektoriaus skola 2022 m. padidės iki 46,6 %, taigi liks mažesnė už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę;

               (9)pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį perviršinis deficitas turėtų būti panaikintas per metus nuo tokio deficito nustatymo (šiuo atveju – iki 2021 m.), nebent atsirastų ypatingų aplinkybių. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1467/97, atsižvelgiant į valstybės narės ekonominę ir fiskalinę padėtį, turėtų būti nustatytas koregavimo planas;

               (10)dabar Rumunijoje yra tokių ypatingų aplinkybių. Siekiant panaikinti perviršinį deficitą iki 2021 m. reikėtų per didelio fiskalinio koregavimo ir dėl to labai sumažėtų gamybos apimtys. Nors vis dar reikia didelių metinių koregavimų, ilgesnis koregavimo planas turėtų laipsniškesnį poveikį augimui ir būtų atsižvelgiama į tai, kad 2020 biudžetiniai metai jau prasidėjo. Kartu su fiskaliniu konsolidavimu vykdomos struktūrinės reformos padės užtikrinti tvarų perviršinio deficito panaikinimą. Atsižvelgiant į tai ir į Rumunijos ekonominę ir fiskalinę padėtį, yra pagrindo nustatyti perviršinio deficito panaikinimo terminą iki 2022 m.;

               (11)remdamasi patikimu ir tvariu koregavimo planu, iki šio termino Rumunija turėtų pasiekti nominaliojo valdžios sektoriaus deficito tikslą – 3,6 % BVP 2020 m., 3,4 % BVP 2021 m. ir 2,8 % BVP 2022 m.; jis, remiantis Komisijos prognoze, atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalųjį augimą
                  2
               : 8,2 % 2020 m., 5,5 % 2021 m. ir 5,5 % 2022 m. Jei reikės atlikti kruopščią analizę, toks grynųjų išlaidų augimo tempas bus pirminis rodiklis, naudojamas vertinant fiskalines pastangas. Atitinkamas metinis struktūrinio balanso koregavimas yra 0,5 % BVP 2020 m., 0,8 % BVP 2021 m. ir 0,8 % BVP 2022 m. Remiantis dabartine prognoze, tie tikslai vis dar leidžia kasmet didinti realias grynąsias išlaidas. Norint pasiekti tikslus, greičiausiai reikės iš naujo apsvarstyti didelį teisės aktais nustatytą pensijų padidinimą ir kitas naujausias priemones, dėl kurių pagal pagrindinį scenarijų smarkiai padidėja deficitas;

               (12)ilgalaikis koregavimas turėtų būti užtikrintas biudžeto konsolidavimo priemonėmis, kartu siekiant pagerinti valstybės finansų kokybę ir sustiprinti ekonomikos augimo potencialą;

               (13)nuo 2016 m. Rumunija sistemingai ir pakartotinai nukrypdavo nuo nacionalinėje fiskalinėje sistemoje nustatytų fiskalinių taisyklių, todėl taisyklės iš esmės nebuvo veiksmingos. Labai svarbu, kad ateityje Rumunija užtikrintų visapusišką nacionalinės fiskalinės sistemos taikymą;

               (14)vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu patikimiems viešiesiems finansams kyla didelė rizika, kurią lemia didelis fiskalinis deficitas ir su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos. Didelė dalis šios rizikos susijusi su 2019 m. vasarą priimtu ir, kaip numatyta, 2019–2021 m. įsigaliosiančiu sprendimu padidinti pensijas. Tai patvirtina, kad reikia skubiai visiškai atkurti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą,

               PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               (1)Rumunija ne vėliau kaip iki 2022 m. turėtų panaikinti esamą perviršinį deficitą.

               (2)Rumunija turėtų pasiekti nominaliojo valdžios sektoriaus deficito tikslą – 3,6 % BVP 2020 m., 3,4 % BVP 2021 m. ir 2,8 % BVP 2022 m.; jis atitiktų grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalųjį augimą: 8,2 % 2020 m., 5,5 % 2021 m. ir 5,5 % 2022 m., atitinkantį 0,5 % BVP metinį struktūrinį koregavimą 2020 m., 0,8 % BVP 2021 m. ir 0,8 % BVP 2022 m.

               (3)Rumunija turėtų nustatyti ir griežtai įgyvendinti priemones, būtinas perviršiniam deficitui panaikinti iki 2022 m. Ilgalaikis ekonomikos augimui palankus koregavimas turėtų būti užtikrintas biudžeto konsolidavimo priemonėmis. Visas nenumatytas pajamas Rumunija turėtų panaudoti deficitui mažinti.

               (4)Taryba nustato 2020 m. rugsėjo 15 d. terminą, iki kurio Rumunija turi imtis veiksmingų priemonių ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį pateikti išsamią ataskaitą apie tiems tikslams pasiekti numatytą konsolidavimo strategiją. Po to Rumunijos valdžios institucijos ne rečiau kaip kas šešis mėnesius turėtų pranešti apie pažangą įgyvendinant šias rekomendacijas iki perviršinio deficito panaikinimo.

               Be to, Rumunijos valdžios institucijos turėtų užtikrinti visapusišką nacionalinės fiskalinės sistemos taikymą. Siekiant užtikrinti sėkmingą fiskalinio konsolidavimo strategijos įgyvendinimą, taip pat bus svarbu fiskalinį konsolidavimą užtikrinti visapusiškomis struktūrinėmis reformomis, remiantis Rumunijai skirtomis Tarybos rekomendacijomis, susijusiomis su Europos semestru ir visų pirma su makroekonominio disbalanso procedūra.

               Ši rekomendacija skirta Rumunijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

                     (2)

                        Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 05 20
            COM(2020) 524 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2020 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Slovėnijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2020 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Slovėnijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Slovėnija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

               (2)2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Slovėnijai skirta ataskaita
                  2
               . Joje įvertinta Slovėnijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas
                  3
               , veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas rekomendacijas, ir Slovėnijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremalią didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji kelia didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia finansų rinkų nestabilumą, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir neigiamai veikia įvairius sektorius. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms, jų pajamoms ir įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Europos Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą
                  4
               , kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

               (4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

               (5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo
                  5
               . Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

               (6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto savo visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

               (7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, neleidžiančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementai;

               (8)kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau priėmė atitinkamų teisės aktų pakeitimus
                  6
               . Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Slovėnija raginama visapusiškai pasinaudoti šiomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos šios problemos paveikė labiausiai;

               (9)dėl skirtingų ekonominės veiklos specializacijos ir koncentracijos modelių tikėtina, kad skirtinguose Slovėnijos regionuose socioekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi. Dėl to kyla didelė rizika, kad šiuo metu pastebima skirtumų tarp sostinės ir likusios šalies dalies didėjimo tendencija dar labiau stiprės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

               (10)2020 m. balandžio 30 d. Slovėnija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (11)šiuo metu Slovėnijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

               (12)2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Slovėnijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų
                  7
                nominalus augimas neviršytų 3,1 %, o tai atitiktų 0,65 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Bendras Komisijos vertinimas patvirtina, kad 2019 m. ir 2018 ir 2019 m. (vertinant kartu) buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo; Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal Slovėnijai taikomą didelio nukrypimo procedūrą;

               (13)2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,5 % BVP pertekliaus 2019 m. iki 8,1 % BVP deficito 2020 m. Pagal 2020 m. stabilumo programą numatoma, kad iki 66,1 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. išaugs iki 82,4 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

               (14)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Slovėnija ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudarė 4,4 % BVP. Šios priemonės apima sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymą laikinai atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims (2,3 % BVP), didesnes sveikatos priežiūros išlaidas (0,5 % BVP), kompensacijas likusiems dirbti darbuotojams (0,4 % BVP), krizės metu mokamą priemoką viešojo sektoriaus darbuotojams (0,4 % BVP), mokesčių atidėjimą (0,4 % BVP) ir finansinę pagalbą pažeidžiamoms grupėms (0,2 % BVP). Be to, Slovėnija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės palaikyti įmonių likvidumą; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 5,1 % BVP. Tos priemonės apima paskolų garantijas (4,8 % BVP), mokesčių atidėjimą (0,2 % BVP) ir savarankiškai dirbančių asmenų atleidimą nuo socialinio draudimo įmokų mokėjimo (0,1 % BVP). Tačiau Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje laikoma, kad visi šie mokesčių atidėjimai kaip likvidumo priemonės 2020 m. neturės neigiamo poveikio biudžetui. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Slovėnija, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

               (15)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Slovėnijos valdžios sektoriaus balansas bus −7,2 % BVP 2020 m. ir −2,1 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks 83,7 % BVP, o 2021 m. – 79,9 % BVP;

               (16)dėl 2020 m. Slovėnijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo Komisija 2020 m. gegužės 20 d. paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

               (17)2020 m. kovo 12 d. Slovėnija, remdamasi Užkrečiamųjų ligų įstatymu, paskelbė apie COVID-19 epidemiją ir ėmėsi visuomenės sveikatos priemonių viruso plitimui sustabdyti. Šios priemonės apėmė visuomenės sveikatos, pirminės ir antrinės sveikatos priežiūros ir kitų tarnybų atitinkamos veiklos koordinavimą, taip pat atitinkamo testavimo protokolo nustatymą. Be to, Slovėnija įvedė griežtas izoliavimo priemones, tačiau leido dirbti maisto prekių parduotuvėms, vaistinėms, bankams, degalinėms ir pašto skyriams. Visuomenės sveikatos ir izoliavimo priemonės pirmosios viruso bangos metu (kovo–gegužės mėn.) padėjo Slovėnijai pasiekti, kad sunkiai sergančių ligonių skaičius neviršytų šalies sveikatos priežiūros pajėgumo. Dėl izoliavimo priemonių taikymo daugelis įmonių laikinai užsidarė arba apribojo savo veiklą. Slovėnijos ekonomika yra atvira ir orientuota į eksportą, todėl tiekimo grandinės sutrikimai ir sumažėjusi pasaulinė produktų paklausa turėjo itin stiprų poveikį jos augimui. Atsižvelgiant į netikrumą dėl ekonominės raidos, privačiajame sektoriuje atidedama daug investicinių sprendimų. Numatoma, kad 2020 m. labiausiai nukentės du pagrindiniai Slovėnijos sektoriai, t. y. transportas ir turizmas, kurių apyvarta sumažės 70 %, todėl 2020 m. prognozuojamas labai didelis BVP sumažėjimas;

               (18)2020 m. balandžio mėn. pabaigoje valdžios institucijos priėmė du priemonių paketus COVID-19 sukeltam sukrėtimui atsverti
                  8
               . Pirmasis švelninimo priemonių paketas, kurio vertė siekia apie 3,1 mlrd. EUR (t. y. apie 6,4 % BVP), visų pirma orientuotas į darbo vietų ir socialiai pažeidžiamų grupių apsaugą. Valstybė dengia laikinai atleistų darbuotojų darbo užmokesčio kompensacijas, ligos išmokas ir socialinio draudimo įmokas, taip pat likusių dirbti darbuotojų pensijų draudimo įmokas. Siekiant sumažinti įmonių ir namų ūkių patiriamas likvidumo problemas, sudaroma galimybė paskolų aptarnavimo mokesčius atidėti iki 12 mėnesių. Antrasis paketas, kurio vertė siekia apie 2 mlrd. EUR (t. y. apie 4,2 % BVP), daugiausia skirtas likvidumo pagalbai įmonėms teikti. Šis paketas apima bankų įgyvendinamą valstybės garantijų sistemą, pagal kurią stambioms įmonėms gali būti teikiamos paskolos, kurių iki 70 % pagrindinės sumos garantuoja valstybė, o mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) – paskolos, kurių iki 80 % pagrindinės sumos garantuoja valstybė. Atidedant mokesčių mokėjimą ir atleidžiant nuo socialinio draudimo įmokų, taip pat paspartinant valdžios institucijų sutartinius mokėjimus siekiama padėti švelninti įmonių patiriamas problemas, susijusias su likvidumu ir galimybe gauti finansavimą;

               (19)prasidėjus COVID-19 protrūkiui ėmė augti sveikatos priežiūros paslaugų paklausa, tad Slovėnija susidūrė su sunkumais užtikrindama pakankamą sveikatos priežiūros pajėgumą. Viruso protrūkis atskleidė struktūrines sveikatos sistemos problemas. Kaip vieną iš papildomų kliūčių kovojant su epidemija galima nurodyti palyginti žemą gydytojų išsidėstymo tankį. Todėl būtina įdarbinti daugiau kvalifikuotų sveikatos priežiūros darbuotojų, užtikrinti jiems tinkamas darbo sąlygas ir juos įdarbinti tose vietovėse, kur jų labiausiai trūksta. Labai svarbu diegti veiksmingas diagnostikos, testavimo ir e. sveikatos priemones, kuriomis naudojantis būtų galima stebėti ligos eigą ir teikti nuotolinės medicinos paslaugas. Be to, siekiant padėti visuomenės sveikatos tarnyboms rinkti ir naudoti nuasmenintus duomenis, kad jos galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus, svarbu vykdyti tikslinius mokslinius tyrimus ir diegti novatoriškus sprendimus. Dėl krizės išryškėjo būtinybė apsaugoti sveikatos ir ilgalaikės priežiūros sistemų finansavimo pajėgumą; abiejų šių sistemų vis dar laukia struktūrinės reformos. Sušvelninti finansinių išteklių svyravimą ekonomikos ciklo metu padėtų laiku priimtas ir įgyvendintas naujas Sveikatos priežiūros ir sveikatos draudimo įstatymas, kuriuo būtų išplėstas sveikatos sistemos finansavimo šaltinių spektras ir sudaryti finansiniai rezervai. Neturint ilgalaikės priežiūros įstatymo Slovėnijos pajėgumas kovoti su COVID-19 protrūkiu labiausiai paveiktose priežiūros įstaigose yra ribotas. Vyresnio amžiaus asmenims, neįgaliesiems ir lėtinėmis ligomis sergantiems asmenims kyla didesnė rizika sunkiai susirgti dėl viruso, todėl būtina toliau dėti dideles pastangas, kad būtų užtikrinta ilgalaikės priežiūros paslaugų kokybė, šias paslaugas tinkamai derinant su sveikatos priežiūros paslaugomis;

               (20)dėl COVID-19 sukeltos sveikatos ir ekonomikos krizės Slovėnijos darbo rinka ir socialinės apsaugos sistema patyrė precedento neturintį spaudimą. Pagal Komisijos prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 7 %, o 2021 m. sumažės iki 5,1 %. Siekdama pažaboti spartų nedarbo augimą labiausiai paveiktuose sektoriuose, Slovėnija parengė išsamų politikos atsaką, kuriuo derinamos prevencinės priemonės ir priemonės greitam darbuotojų grįžimui į darbo rinką palengvinti. Pagrindiniai politiniai sprendimai, priimami pasikonsultavus su socialiniais partneriais, turėtų būti orientuoti į tvarų ir teisingą atsigavimą stiprinant dabartinę aktyvią darbo rinkos politiką ir darbo vietų išlaikymo programas, be kita ko, sutrumpinto darbo laiko tvarką, taip pat laikinai teikiant kitą paramą įmonėms, kaip antai darbo užmokesčio subsidijas ir atleidimą nuo socialinio draudimo įmokų mokėjimo. Šios priemonės padėtų užtikrinti, kad visi darbuotojai, įskaitant nestandartinius darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis, prarastų mažiau pajamų. Lanksčios darbo sąlygos, be kita ko, lankstumas, susijęs su darbo vieta (pvz., nuotolinio darbo nuostatos), darbo laiku (pvz., lankstaus darbo laiko nuostatos) ir darbo organizavimu (pvz., įmonės vidaus paslaugos), galėtų labai praversti siekiant išlaikyti darbo vietas izoliavimo ir grįžimo prie įprastos ekonominės veiklos metu. Siekiant atgaivinti ekonomiką ir atlikti būtinus pakeitimus po krizės bus itin aktualu skatinti verslumą. Todėl ypač svarbu remti savarankiškai dirbančius asmenis – mažinti jiems tenkančią administracinę naštą ir nepalankią finansinę padėtį, palyginti su samdomais darbuotojais;

               (21)siekiant sušvelninti krizės socialinį poveikį, Slovėnijai būtina toliau užtikrinti tinkamas socialines išmokas. Tuo tikslu reikės nuolat stebėti krizės poveikį skurdo lygiui. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas vyresnio amžiaus asmenims, ypač moterims, kurių skurdo ar socialinės atskirties rizikos lygio rodikliai dar prieš krizę viršijo ES vidurkį. Dėl 2019 m. lapkričio mėn. Valstybės Susirinkimo priimto pensijų įstatymo pakeitimo naujiems pensininkams turėtų būti skiriamos adekvatesnės pensijos, tačiau dabartinių pensininkų, įskaitant esančius ties skurdo riba ar žemiau jos, padėtis dėl to pakeitimo nepagerės. Papildomą finansinę paramą skyrus priešakinėse gretose veikiančioms organizacijoms būtų galima užtikrinti, kad COVID-19 pandemija nedarytų neproporcingo poveikio asmenims, kuriems gresia socialinė atskirtis, ir kad būtų tenkinami būtiniausi šių asmenų poreikiai, kaip antai užtikrinamas kasdienis maitinimas ir sveikatos priežiūra;

               (22)2020 m. balandžio mėn. buvo pradėtos teikti įmonėms skirtos likvidumo priemonės, tačiau esama įmonių, pavyzdžiui, mažesnių novatoriškų ir sparčiai augančių įmonių, kurios kol kas yra gyvybingos, tačiau dar neturi pakankamai tvirto kredito reitingo, kad bankai joms galėtų suteikti pirmiau minėtas paskolų garantijas. Tokioms šalims kaip Slovėnija, kurių akcijų rinkos yra nepakankamai išvystytos, gali prireikti gerinti galimybes gauti alternatyvų finansavimą, įskaitant nuosavo kapitalo finansavimo priemones (pvz., rizikos kapitalą). Pagal kitų valstybių narių planuojamų veiksmų pavyzdį naudodamasi esamomis nuosavo kapitalo priemonėmis Slovėnija pagalbai skirtas lėšas galėtų nukreipti įmonėms, kurios sėkmingai atsigauna po krizės, kaip antai novatoriškoms MVĮ, startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms. ES taisyklėse numatytomis apsaugos priemonėmis bus užtikrinama, kad tokia pagalba nedarytų neigiamo poveikio įmonių veiklos efektyvumui ar ekonominei konkurencijai;

               (23)dėl COVID-19 sukeltos krizės itin nukentėjo šiaip jau gyvybingų įmonių ir namų ūkių pajėgumas apmokėti sąskaitas. Nesiėmus jokių veiksmų didelei daliai privačiojo sektoriaus grėstų nemokumas. Kaip vieną iš įmonėms skirtų likvidumo priemonių Slovėnijos vyriausybė nustatė veiksnių banko paskolų, kurias turi paėmusios ne finansų bendrovės ir namų ūkiai, grąžinimo moratoriumą, kurio trukmė – 12 mėnesių. Šios ir kitų panašių priemonių naudingumą ir veiksmingumą būtina atidžiai vertinti ir stebėti. Be to, siekiant užtikrinti nuolatinį finansinį stabilumą, bet koks neigiamas šių priemonių poveikis turėtų būti skubiai ištaisomas;

               (24)sunkumų patiriančioms įmonėms, ypač mažesnėms, reikia ne tik likvidumo ir finansavimo, bet ir palankios verslo aplinkos. Siekiant patenkinti šį poreikį, būtina, be kita ko, sparčiai ir be biurokratinių kliūčių įgyvendinti su COVID-19 krize susijusias paramos priemones, tačiau vien to nepakanka. Dėl šalyje egzistuojančios didelės reguliavimo ir administracinės naštos susidaro išlaidos, kurių sunkumų prislėgtos įmonės šiuo sudėtingu laikmečiu tiesiog negali sau leisti. Biurokratizmo, susijusio su, pvz., leidimais, pareiga teikti ataskaitas ir mokesčių procedūromis, mažinimas – tai veiksmingas būdas skubiai ir svariai padėti įmonėms neapsunkinant nacionalinio biudžeto ir – netiesiogiai – mokesčių mokėtojo. Modernizavus taisykles, reglamentuojamųjų profesijų atstovai galės pasiūlyti daugiau ekonomiškai efektyvių ir novatoriškų paslaugų, kurių šiuo metu reikia įmonėms. Slovėnija parengė priemonių administracinei naštai mažinti, be kita ko, bendrąjį administracinį dokumentą ir poveikio MVĮ tyrimą. Siekiant skubiai suteikti pagalbą, šias priemones dabar galima naudoti kuo platesniu mastu. Dėl krizės taps dar aktualesni komercinių ginčų sprendimo ir baudžiamojo persekiojimo už ekonominius nusikaltimus klausimai. Nemokumo sistema taip pat turės būti labiau orientuota į su krize susijusio bankroto atvejų prevenciją, greitą negyvybingų įmonių veiklos užbaigimą ir antrosios galimybės suteikimą susijusioms šalims;

               (25)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kaip vieną iš tokių investicijų pavyzdžių galima paminėti žaliosios pertvarkos spartinimą įgyvendinant tvarius projektus, kaip antai susijusius su anglių kasybos ir elektros energijos gamybos naudojant anglį atsisakymu. Slovėnijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane apibūdintos investicijos į žaliąją pertvarką gali pasitarnauti kaip ekonomikos gaivinimo stimulas trumpalaikiu ir vidutiniu laikotarpiu pasibaigus COVID-19 protrūkiui. Tokios investicijos gali padėti padidinti šiuo metu mažą atsinaujinantiesiems energijos ištekliams tenkančią dalį, tobulinti energetikos infrastruktūrą, mažinti oro taršą, kuri Slovėnijos miesteliuose ir miestuose viršija ES vidurkį, stiprinti žiedinę ekonomiką, remti socialinį verslumą ir sparčiau riboti galimą poveikį regionuose ir sektoriuose, kuriems pertvarka daro didžiausią poveikį. Dabartinis išmetamų dujų kiekio sumažėjimas bus tik trumpalaikis pasiekimas, jeigu ekonomikos gaivinimo priemonių paketuose nebus skiriama pakankamai dėmesio investicijoms į švarią energiją ir klimato sritį – tokiu atveju Slovėnija atsiliktų įgyvendinama savo klimato srities tikslus. Slovėnijai reaguoti į kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, galėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Slovėnijai galimybę kuo geriau pasinaudoti šiuo fondu;

               (26)siekiant tvarumo principu pagrįsto ekonomikos atsigavimo, reikės investicijų į tolesnę darniojo transporto plėtrą, viešojo keleivinio transporto ir tvarių jungčių, visų pirma geležinkelių transporto srityje, rėmimą. Dėl COVID-19 kilusios krizės krovinių vežimo ir tranzito sektoriai susidūrė su papildomais sunkumais ir, nors Slovėnija ėmėsi būtinų veiksmų ir sudarė sąlygas prekių (visų pirma – būtinųjų) judėjimui, tie sunkumai neigiamai atsilieps šalies ekonomikos augimui;

               (27)įgyvendinant išėjimo iš krizės ir ekonomikos gaivinimo strategiją bus svarbu remti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kurie yra viena pagrindinių našumo ir ekonomikos augimo varomųjų jėgų. Dar iki krizės Slovėnija buvo vertinama tik kaip nuosaiki novatorė, lėtai dedanti pastangas pasivyti pirmaujančias šalis. Verslo sektoriui tenka 75 proc. išlaidų moksliniams tyrimams ir plėtrai (MTP). Dėl ekonomikos nuosmukio įmonių MTP ir inovacijoms vėl kyla pavojus. Palyginti žemi inovacijų rodikliai, ypač kalbant apie MVĮ inovacijas, lemia lėtą novatoriškų verslo procesų ir sprendimų, kurių poreikį diktuoja COVID-19 krizė, kūrimą ir sklaidą. Siekiant padėti novatoriškoms MVĮ, be kita ko, startuoliams, kurių veikla susijusi su naujosiomis technologijoms ir proveržio inovacijomis, plėsti gamybą, būtinos investicijos. Akademinės bendruomenės ir verslo bendradarbiavimas daugiausia apsiriboja vidutinės klasės ir aukštųjų technologijų sektoriais. Mokslinių tyrimų organizacijų ir aukštojo mokslo institucijų įsteigtų žinių perdavimo biurų veiklos veiksmingumas labai skiriasi. Siekiant žinias sėkmingai pritaikyti inovacijoms kurti, šalies mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatams gerinti ir ekonomikos augimui skatinti, būtina palaikyti akademinės bendruomenės ir verslo ryšius. Viešosios išlaidos MTP buvo nedidelės, dalį jų sudaro ES struktūrinių fondų lėšos. Siekiant atsigauti po šios krizės, moksliniai tyrimai ir inovacijos, be kita ko, technologiniai ir taikomieji moksliniai tyrimai, turės tapti prioritetine viešųjų investicijų sritimi;

               (28)skaitmeninė transformacija bus svarbus ekonomikos atsigavimo po krizės veiksnys. Šalies potencialą šioje srityje atskleidė kelios Slovėnijos įmonės, prasidėjus krizei sparčiai įdiegusios nuotolinio darbo sistemas ir e. prekybos sprendimus. Aktyvesnis verslo modelių ir gamybos procesų skaitmeninimas padėtų į šiuos transformacijos procesus įtraukti daugiau ekonomikos sektorių. Siekdama remti skaitmeninimo procesą mažiau pažangiose, tradicinėse pramonės šakose, Slovėnija gali remtis sukauptomis žiniomis ir puikiais pajėgumais robotikos, dirbtinio intelekto ir blokų grandinės technologijos srityse. Pakartotinai naudojant šiuo metu turimus įvairius viešojo sektoriaus duomenis būtų galima remti inovacijas ir didžiaisiais duomenimis grindžiamą ekonomiką. Patobulinus darbuotojų skaitmeninius įgūdžius būtų galima palyginti greitai padidinti jų įsidarbinimo galimybes ir prisidėti prie ekonomikos atsigavimo. Įdiegus patogias naudoti e. valdžios paslaugas ir skaitmenines viešąsias paslaugas būtų galima dar labiau sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą. Nors jau dabar yra prieinamos įvairios elektroninės viešosios paslaugos, siekiant, kad fiziniai asmenys ir įmonės jomis naudotųsi, reikės dėti pastangas didinti žmonių pasitikėjimą elektroniniais mokėjimais ir šių mokėjimų saugumą (pvz., diegti nacionalinę elektroninę tapatybės nustatymo priemonę, kibernetinio saugumo ir privatumo apsaugos priemones). Siekiant plėtoti pagrindines elektronines socialines ir ekonomines paslaugas, būtinas spartus ir patikimas fiksuotasis ir judrusis plačiajuostis ryšys, be kita ko, kaimo vietovėse. 5G ryšio tinklo diegimo eigą lems tai, ar bus laiku paskirtas 5G spektras;

               (29)dėl COVID-19 pandemijos taikomo karantino laikotarpiu įprastą visų lygių švietimo įstaigų pamokų tvarką pakeitė nuotolinis mokymasis. E. mokymuisi būtina tinkama skaitmeninė infrastruktūra ir mokomoji medžiaga, o mokytojai turi turėti būtinų įgūdžių ir galimybę naudotis parama veiksmingam mokymui užtikrinti. Visi besimokantys asmenys, visų pirma priklausantys pažeidžiamoms grupėms, įskaitant neįgaliuosius ir kaimo vietovėse gyvenančius asmenis, turi turėti tinkamas sąlygas dalyvauti nuotolinio mokymosi procese ir pakankamų skaitmeninių įgūdžių, kad galėtų visapusiškai naudotis tokiu mokymosi būdu. Kad darbuotojų skaitmeniniai įgūdžiai būtų geresni, mokymo planuose ir programose tiems įgūdžiams turėtų tekti svarbesnė vieta. Tuomet būtų galima plačiau taikyti nuotolinio darbo tvarką ir naudotis skaitmeninėmis paslaugomis, užtikrinti geresnę skaitmeninių įgūdžių atitiktį darbo rinkos reikalavimams ir tokių pažeidžiamų grupių, kaip vyresnio amžiaus ar kaimo vietovėse gyvenančių asmenų, įtrauktį;

               (30)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestro metinį ciklą. Taip pat bus stebimas ir rekomendacijų dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis, įgyvendinimas. Į pastarąsias rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta strateginio sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

               (31)Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie tvarios ekonomikos. 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos toliau pateiktos rekomendacijos, Slovėnija prisidės prie pažangos, daromos siekiant DVT, ir bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

               (32)siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Slovėnija, kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į Euro grupės politines gaires, turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų euro zonos valstybių narių politika;

               (33)per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Slovėnijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą ir 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovėnija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovėnijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (34)atsižvelgdama į tą vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  9
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Slovėnijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

               1.Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Užtikrinti sveikatos ir ilgalaikės priežiūros sistemos atsparumą, be kita ko, užtikrinant tinkamą būtinųjų medicinos reikmenų tiekimą ir sprendžiant sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumo problemą.

               2.Pasirūpinti tinkamu pajamų kompensavimu ir socialine apsauga. Švelninti krizės poveikį užimtumui, be kita ko, tobulinant sutrumpinto darbo laiko tvarką ir sudarant lanksčias darbo sąlygas. Užtikrinti, kad tomis priemonėmis būtų teikiama tinkama apsauga nestandartiniams darbuotojams.

               3.Toliau skubiai įgyvendinti įmonėms ir namų ūkiams skirtas likvidumo ir finansavimo priemones, taip pat mažinti administracinę naštą. Siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, aplinkosaugos infrastruktūrą, darnųjį transportą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip pat į 5G ryšio tinklo diegimą. Remti įmonių skaitmeninius pajėgumus, ugdyti skaitmeninius įgūdžius, tobulinti e. prekybos ir e. sveikatos priemones.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 523 final.

                     (3)

                        OL C 301, 2019 9 5, p. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5), ir 2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

                     (7)

                        Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės pajamų priemonės arba teisės aktais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonių poveikis tiek pajamoms, tiek išlaidoms neįskaičiuojamas.

                     (8)

                        Komisija priėmė laikinąją tokių valstybės pagalbos priemonių sistemą, kuri, inter alia, apima įmonių gyvybingumo apsaugos priemones; OL C 91I, 2020 3 20, p. 1.

                     (9)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 05 20
            COM(2020) 525 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2020 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Slovakijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2020 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Slovakijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Slovakija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

               (2)2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Slovakijai skirta ataskaita
                  2
               . Joje įvertinta Slovakijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas
                  3
               , veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas rekomendacijas, ir Slovakijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremalią didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji kelia didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia finansų rinkų nestabilumą, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir neigiamai veikia įvairius sektorius. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms, jų pajamoms ir įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Europos Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą
                  4
               , kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

               (4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

               (5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo
                  5
               . Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

               (6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto savo visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

               (7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, neleidžiančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementai;

               (8)kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau priėmė atitinkamų teisės aktų pakeitimus
                  6
               . Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Slovakija raginama visapusiškai pasinaudoti šiomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos šios problemos paveikė labiausiai;

               (9)dėl skirtingų specializacijos modelių ir infrastruktūros spragų tikėtina, kad skirtinguose regionuose socioekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi. Dėl to kyla didelė rizika, kad regioniniai skirtumai Slovakijoje dar labiau didės, ypač tarp sostinės ir šalies vakarų regiono, taip pat tarp rytų ir pietryčių regionų. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

               (10)2020 m. gegužės 18 d. Slovakija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (11)šiuo metu Slovakijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

               (12)2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Slovakijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas
                  7
                neviršytų 4,1 %, o tai atitiktų 0,5 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Bendrame Komisijos vertinime patvirtinama, kad 2019 m. ir 2018 bei 2019 m. (vertinant kartu) labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio struktūrinio tikslo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal Slovakijai taikomą didelio nukrypimo procedūrą;

               (13)2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,3 % BVP deficito 2019 m. iki 8,4 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 4,9 % BVP, 2022 m. – iki 3,7 % BVP, o 2023 m. sieks 2,9 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 48 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 61,2 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

               (14)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Slovakija ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 2,6 % BVP. Šios priemonės apima darbo užmokesčio kompensacijas darbuotojams, subsidijas savarankiškai dirbantiems asmenims, sveikatos draudimo ir slaugos programas ir kovai su COVID-19 pandemija būtinų medicinos prekių įsigijimą. Be to, Slovakija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės palaikyti įmonių likvidumą; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 3 % BVP. Tos priemonės apima pajamų mokesčio ir socialinių įmokų mokėjimo atidėjimą pajamoms sumažėjus daugiau kaip 40 % (1,4 % BVP), taip pat paskolų garantijas (1,6 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Slovakija, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

               (15)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Slovakijos valdžios sektoriaus balansas bus −8,5 % BVP 2020 m. ir −4,2 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 ir 2021 m. valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

               (16)dėl 2020 m. Slovakijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo Komisija 2020 m. gegužės 20 d. paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

               (17)prasidėjus COVID-19 protrūkiui Slovakija ėmėsi skubių precedento neturinčių priemonių tolesniam viruso plitimui sustabdyti ir jo prevencijai užtikrinti. 2020 m. kovo 6 d. užregistravus pirmąjį susirgimo atvejį, nuo 2020 m. kovo 12 d. šalyje buvo paskelbta nepaprastoji padėtis ir įvestos griežtos socialinių kontaktų ribojimo, karantino bei sanitarijos taisyklės, taip pat kelionių apribojimai. Kelias savaites buvo uždarytos parduotuvės ir sustabdyta gamyba svarbiuose ekonomikos sektoriuose, kol Vyriausybė 2020 m. balandžio mėn. pabaigoje pradėjo palaipsniui švelninti apribojimus. Todėl numatoma, kad dėl nukentėjusio privataus vartojimo, investicijų ir prekybos Slovakijos ekonomika 2020 m. patirs didelį nuosmukį. 2020 m. prognozuojamas staigus ekonomikos susitraukimas (6,7 %), o nedarbo lygis, kuris 2019 m. siekė 5,8 %, 2020 m. išaugs iki 8,8 %. Siekdama švelninti neigiamas krizės pasekmes Slovakija priėmė kelis priemonių rinkinius, be kita ko, perskirstė 1,2 mlrd. EUR dydžio nepanaudotų sanglaudos politikos fondų lėšų sumą. Šios priemonės apima sutrumpinto darbo laiko tvarką kompensuojant darbo užmokestį, darbuotojų pajamų rėmimą mokant sveikatos socialinio draudimo ir slaugos išmokas, taip pat subsidijas savarankiškai dirbančių asmenų prarastoms pajamoms kompensuoti. Kitos įmonių ir savarankiškai dirbančių asmenų likvidumo rėmimo priemonės apima banko paskolas, mokesčių ir socialinio draudimo įmokų mokėjimo atidėjimą, taip pat banko garantijas ir palankių palūkanų normų schemas. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) skirta paskolų schema, kuriai iš pradžių buvo skirta 38 mln. EUR, bus papildyta 330 mln. EUR dydžio nepanaudotų Sąjungos lėšų suma ir nacionalinės schemos lėšomis, kurios sudaro 500 mln. EUR. Kitos priemonės apima mokesčių auditų ir prievolės iš anksto mokėti mokesčius sustabdymą, taip pat įmonių ir fizinių asmenų nuomos mokesčio atidėjimą;

               (18)dėl COVID-19 pandemijos Slovakijoje dar labiau sustiprėjo būtinybė toliau spręsti šalies sveikatos sistemos struktūrines problemas. Siekiant didinti šios sistemos atsparumą, mažinti sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą ir užtikrinti tinkamą aprūpinimą būtiniausiais medicinos reikmenimis ir infrastruktūra, būtinos papildomos investicijos. Dedant pastangas ateityje užtikrinti pakankamą sveikatos darbuotojų skaičių ir kartu vykdant veiksmingą politiką galėtų būti mažinami gydytojų prieinamumo geografiniai skirtumai ir visiems gyventojams užtikrinama galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis. Siekiant pagerinti sveikatos priežiūros paslaugų kokybę ir ekonominį efektyvumą būtina modernizuoti ligoninių tinklą ir spręsti struktūrinio nepakankamo valstybinių ligoninių finansavimo problemą. Kad sumažėtų spaudimas ligoninėms ir pagerėtų lėtinių ligų valdymas, reikia gerinti pirminės sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir geriau koordinuoti įvairių lygių ir rūšių priežiūros paslaugas. Ypatingą susirūpinimą kelia nepakankamos galimybės gauti kokybiškas ir įperkamas ilgalaikės slaugos paslaugas dėl apskritai nepakankamo savivaldybių teikiamų priežiūros paslaugų ir slaugos namuose finansavimo, fragmentiško valdymo ir sisteminio socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų koordinavimo trūkumo;

               (19)COVID-19 krizė Slovakijoje paaštrino anksčiau egzistavusias socialines problemas. Dėl šios krizės kilo neatidėliotina būtinybė bendradarbiaujant su socialiniais partneriais užtikrinti tinkamą pajamų kompensavimą darbuotojams. Siekiant sušvelninti krizės pasekmes užimtumui, naudojantis Sąjungos lėšomis imtasi įgyvendinti sutrumpinto darbo laiko tvarką. Pagal Komisijos prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 8,8 %, o 2021 m. sumažės iki 7,1 %. Nors 2018 m. Slovakijos nedarbo išmokų sistema buvo šiek tiek liberalizuota, jai tebėra būdingi labai griežti tinkamumo reikalavimai, palyginti trumpas išmokų mokėjimo laikotarpis (paprastai jo trukmė yra šeši mėnesiai; krizės metu šis laikotarpis šiek tiek pratęstas) ir žemi išmokų gavėjų įdarbinimo rodikliai. Krizės metu yra ypač pažeidžiamos tam tikros visuomenės grupės, be kita ko, marginalizuotos romų bendruomenės, kurios dažnai neturi galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis, taip pat vyresnio amžiaus asmenys ir žemos kvalifikacijos darbuotojai, o jų galimybės naudotis socialinės apsaugos ir priežiūros paslaugomis gali būti ribotos;

               (20)dėl krizės išaugo būtinybė ugdyti gyventojų, be kita ko, mokytojų, skaitmeninius įgūdžius, taip pat padidėjo poreikis plėsti plačiajuosčio ryšio aprėptį, nes daugelis mokinių vis dar neturi interneto ryšio arba kitų būtinų sąlygų mokytis namie (ypač tai aktualu kalbant apie marginalizuotas romų bendruomenes). Reikia toliau spręsti problemas, susijusias su vienodomis galimybėmis gauti kokybiško įtraukaus švietimo paslaugas, nes mokinių pagrindinių įgūdžių lygiui ir bendriems rezultatams itin didelį poveikį daro jų socialinė ir ekonominė padėtis. Mokymosi rezultatai skirtingose mokyklose ir regionuose labai skiriasi, juos taip pat atspindi dideli mokyklos nebaigusių asmenų skaičiai, ypač rytų Slovakijos regionuose. Mokytojo profesijos patrauklumas ir pirminio mokytojų rengimo kokybė tebėra žemi. Be to, ankstyvojo ugdymo ir priežiūros įstaigas lankančių vaikų, visų pirma jaunesnių nei trejų metų, nacionalinis rodiklis yra žemiausias ES, tad ši padėtis turi tolesnių neigiamų pasekmių švietimo rezultatams;

               (21)dėl COVID-19 krizės Slovakijai iškilo neatidėliotina būtinybė skubiai teikti likvidumo paramą įmonėms tikslingų paskolų ir garantijų forma, ypatingą dėmesį skiriant mažosioms ir vidutinėms įmonėms, naudojantis naujomis lankstumo galimybėmis pagal laikinąją valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti, sistemą, taip pat perskirstant sanglaudos politikos lėšas. Derinant tinkamas rizikos garantijas, žemas palūkanų normas ir ilgus grąžinimo terminus galima padėti užtikrinti, kad tarpininkai greitai suteiktų paskolas, o įmonės greitai jas įsisavintų. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Be to, leidimas atidėti mokesčių ir socialinių įmokų mokėjimą gali padėti sumažinti laikinus likvidumo suvaržymus, kuriuos patiria MVĮ ir savarankiškai dirbantys asmenys. Prioritetiniais Slovakijos uždaviniais vidutiniu laikotarpiu išlieka kova su mokesčių slėpimu ir mokestinių prievolių vykdymo gerinimas – tai priemonės, kuriomis užtikrinamas viešųjų finansų tvarumas ir remiamos vienodos sąlygos, palengvinančios ekonomikos atsigavimą. Siekiant užtikrinti gyvybingą MVĮ grynųjų pinigų srautų pusiausvyrą svarbu, kad visų lygių valdžios institucijoms ir įmonėms būtų nurodyta paspartinti atsiskaitymą su savo tiekėjais;

               (22)itin svarbūs ekonomikos atsigavimo ir palankesnės investicijų aplinkos užtikrinimo veiksniai yra palankios verslo aplinkos skatinimas ir viešųjų paslaugų kokybės gerinimas. Siekiant užtikrinti atsigavimo priemonių veiksmingumą, būtina mažinti nereikalingą administracinę naštą ir paprastinti procedūras, be kita ko, sudarant įmonėms galimybes veiksmingai naudotis vieno langelio principu veikiančiomis sistemomis. Slovakijos viešųjų institucijų ir administracijos bendras veiksmingumas tebėra žemas. Jį galėtų padidinti tolesnis skaitmeninimas, geresnis skaitmeninės infrastruktūros koordinavimas bei planavimas ir programinės įrangos plėtojimas. Toliau vykdant reformas galėtų būti gerinamas politikos formavimo proceso koordinavimas, tobulinamas teisės aktų rengimas ir užtikrinamas didelis valstybės tarnybos ir žmogiškųjų išteklių valdymo našumas. Siekiant padidinti ekonomikos atsparumą Slovakijai reikėtų mažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemos valdymo susiskaidymą – tuomet šalis galėtų pasinaudoti augančiu įmonių, ypač MVĮ, inovaciniu pajėgumu. Geresniu įmonių, tyrėjų, akademinės bendruomenės ir viešojo sektoriaus bendradarbiavimu gali būti remiamas dalijimasis žiniomis ir įgūdžiais, taip padedant įmonėms diegti inovacijas ir plėtoti naujus darbo bei gamybos pajėgumus;

               (23)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Siekiant sudaryti sąlygas mažiau išsivysčiusiems regionams mažinti atotrūkį ir tapti labiau pagrįstais žiniomis, konkurencingesniais ir produktyvesniais, Slovakijai reikės daugiau strateginių investicijų, ypač skirtų infrastruktūrai, įskaitant skaitmenines ir kitas svarbias paslaugas, plėtoti ir transporto tinklams tobulinti. Dėl COVID-19 protrūkio dar labiau išryškėjo anksčiau egzistavusios skaitmeninės infrastruktūros spragos. Išplėtus plačiajuosčio ryšio aprėptį ir padidinus jo spartą bus užtikrinta vienodesnė ir geresnė prieiga prie interneto. Slovakijos švietimo sistemos ir darbo rinkos padėtį galėtų pagerinti pastangos ugdyti geresnius gyventojų įgūdžius, kurie būtini kintančios ekonomikos ir visuomenės sąlygomis, be kita ko, siūlant mokymosi visą gyvenimą paslaugas, užtikrinant sklandesnį įmonių ir visų lygių švietimo įstaigų bendradarbiavimą, geriau susiejant mokymo ir perkvalifikavimo programų turinį su dabartiniais ir būsimais darbo rinkos poreikiais;

               (24)dėl atsigaunančio ekonomikos augimo per artimiausius metus prireiks politikos veiksmų ir tikslingų investicijų, kad Slovakija galėtų pasinaudoti galimybėmis kurti tvaresnę didesnės pridėtinės vertės ekonomiką. Imantis šių veiksmų turėtų būti atsižvelgiama į regioninius skirtumus. Slovakijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytos prioritetinės sritys, kuriose būtina imtis papildomų veiksmų, apima pramonės energijos vartojimo intensyvumo mažinimą, energijos vartojimo efektyvumo, visų pirma namų ūkiuose, priemonių rėmimą ir investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Palankesnė reglamentavimo aplinka galėtų prisidėti prie atsinaujinantiems energijos ištekliams tenkančios energijos tiekimo dalies didinimo. Slovakijai būtų pravartu paspartinti Aukštutinės Nitros regiono pertvarkymo veiksmų plano įgyvendinimą, perskirstyti lėšas sprendimams, kurie būtų skirti visam regionui, ir pasinaudoti galimybe greičiau atsisakyti anglių naudojimo. Siekti tvaraus ekonomikos augimo Slovakijai gali padėti oro taršos, kurią sukelia kietojo kuro deginimas ir didėjantis transporto išmetamų teršalų kiekis, mažinimas, atliekų tvarkymo sistemos tobulinimas įdiegiant novatoriškus atliekų surinkimo ir tvarkymo sprendimus, geriamojo vandens ir nuotekų tinklų atnaujinimas siekiant išspręsti sanitarines problemas, pažangiųjų tinklų projektų rėmimas, taip pat pramonės perėjimas prie neutralizuoto poveikio klimatui žiedinės ekonomikos. Slovakijai spręsti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos kylančius uždavinius, visų pirma šalies ataskaitos
                  8
                D priede nurodytose teritorijose, turėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Slovakijai galimybę kuo geriau pasinaudoti šiuo fondu;

               (25)dėl naujų tarptautinio organizuoto nusikalstamumo tendencijų, be kita, piktnaudžiavimo teisiniais subjektais pinigų plovimo tikslais, Slovakijai kyla būtinybė atnaujinti kovos su pinigų plovimu sistemą, siekiant užkirsti kelią ekonominiams nusikaltimams ir kovoti su jais. Nepaisant plataus užmojo Vyriausybės planų stiprinti pinigų plovimo prevenciją, tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už šį nusikaltimą, supratimas apie kylančią riziką tebėra menkas. Dėl ribotų žmogiškųjų išteklių ir nepakankamo mokymo sunku užtikrinti veiksmingą bendrovę kuriančių specialistų priežiūrą. Veiksmais, kurių buvo imtasi pagal Vyriausybės veiksmų planą, dar nesukurtos priemonės, skirtos veiksmingai nustatyti su pinigų plovimu susijusius nusikaltimus, vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos ir konfiskuoti turtą;

               (26)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestro metinį ciklą. Taip pat bus stebimas ir rekomendacijų dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis, įgyvendinimas. Į pastarąsias rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta strateginio sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

               (27)Slovakija turėtų toliau stengtis vykdyti savo įsipareigojimą spręsti konkrečias problemas, susijusias su bendru šalies teisingumo sistemos sąžiningumu, nes dėl šių problemų gali nukentėti pasitikėjimas efektyviu tos sistemos veikimu. Reformų, kuriomis siekiama kovoti su korupcija, įgyvendinimo pažanga Slovakijoje tebėra nedidelė. Vis dar neparengtos ar nepradėtos įgyvendinti įvairios reformos, susijusios su prevencija, be kita ko, su lobizmo, dovanų, nesuderinamumo, ryšių su sprendimo priėmimo procese dalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis ir pranešėjų apsaugos klausimais. Nors kriminalinės statistikos duomenys svyruoja, su aukšto rango asmenų korupcija susijusių tiriamų bylų skaičius vis dar yra menkas, kita vertus, pastangos skirti sankcijas juridiniams asmenims turi šiokį tokį poveikį;

               (28)Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie tvarios ekonomikos. 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos toliau pateiktos rekomendacijos, Slovakija prisidės prie pažangos, daromos siekiant DVT, ir bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

               (29)siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Slovakija, kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į Euro grupės politines gaires, turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų euro zonos valstybių narių politika;

               (30)per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą ir 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovakija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (31)atsižvelgdama į tą vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  9
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Slovakijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

               1.Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą sprendžiant problemas, susijusias su sveikatos priežiūros darbuotojais, būtinaisiais medicinos reikmenimis ir infrastruktūra. Gerinti pirminės sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir įvairių rūšių priežiūros paslaugų koordinavimą.

               2.Pasirūpinti tinkamu pajamų kompensavimu ir visiems piliečiams užtikrinti galimybę naudotis socialinės apsaugos ir pagrindinėmis paslaugomis. Ugdyti skaitmeninius įgūdžius. Užtikrinti vienodas galimybes gauti kokybiško švietimo paslaugas.

               3.Užtikrinti veiksmingą mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei savarankiškai dirbantiems asmenims skirtų likvidumo priemonių įgyvendinimą. Šalinti skaitmeninės infrastruktūros spragas. Siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir efektyvią energijos ir išteklių gamybą bei vartojimą, darnų viešąjį transportą ir atliekų valdymą.

               4.Užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu sistemos priežiūrą ir vykdymą. Vykdant geresnį koordinavimą ir politikos formavimą užtikrinti palankią verslo aplinką ir kokybiškas viešąsias paslaugas. Šalinti problemas, susijusias su teisingumo sistemos sąžiningumu.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (3)

                        OL C 301, 2019 9 5, p. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5), ir 2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

                     (7)

                        Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinių priemonių poveikis tiek pajamoms, tiek išlaidoms neįskaičiuojamas.

                     (8)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (9)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.