               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 505 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Vokietijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Vokietijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Vokietijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje Vokietija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2017 m. kovo 9–10 d., o Taryba ją priėmė 2017 m. kovo 21 d.
                  7
               ;

               (2)kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Vokietija turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose;

               (3)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Vokietijos ataskaita
                  8
               . Joje įvertinta Vokietijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Vokietijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2017 m. vasario 22 d.
                  9
                Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Vokietijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma, vis dar didelis einamosios sąskaitos perteklius svarbus tarpvalstybiniu mastu ir kartu su tvirta labai konkurencingos pramonės integracija ir veiklos rezultatais tarptautinio darbo pasidalijimo sistemoje atspindi pernelyg dideles santaupas ir vangias investicijas tiek privačiajame, tiek ir viešajame sektoriuose. Einamosios sąskaitos perteklius 2015 m. dar padidėjo, 2016 m. išliko beveik nepakitęs ir numatoma, kad išliks didelis. Pertekliaus klausimo sprendimas gali turėti poveikio likusios euro zonos ir ES perbalansavimo perspektyvoms, nes daug dinamiškesnė vidaus paklausa Vokietijoje gali palengvinti finansinio įsiskolinimo mažinimo poreikio tenkinimą labai įsiskolinusiose valstybėse narėse. Nepaisant žemų palūkanų normų, kurios sudaro palankias finansavimo sąlygas, verslo investicijos, kaip BVP dalis, vis dar yra vangios. Nors privatus vartojimas toliau atsigauna, namų ūkių santaupos pasiekė rekordinį lygį ES. Itin svarbu imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių Vokietijos ekonomikai ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį bei tarpvalstybinę svarbą, visai ekonominei ir pinigų sąjungai rizika;

               (4)2017 m. balandžio 13 d. Vokietija pateikė 2017 m. stabilumo programą, o 2017 m. balandžio 28 d. – 2017 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  10
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  11
               ;

               (6)šiuo metu Vokietijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2017 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato 2017–2021 m. pasiekti 0,25–0,5 % BVP biudžeto perteklių. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, t. y. 0,5 % BVP struktūrinio deficito, bus laikomasi su atsarga visą programos laikotarpį. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai mažės ir 2021 m. sieks 57 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos ir kurio nepatvirtino nepriklausoma įstaiga, yra tikėtinas;

               (7)remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas 2017 m. pasieks 0,6 % BVP perteklių, o 2018 m. – 0,3 % BVP, taigi viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skola toliau mažės užtikrintai ir sparčiau, nei reikalaujama pagal skolos taisyklę. Apskritai Taryba mano, kad Vokietija 2017 ir 2018 m. turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Be to, dar yra galimybių paremti vidaus paklausą: pasitelkti fiskalinę politiką, visų pirma siekiant, kad investicijos nuolat didėtų, ir sudaryti sąlygas realiajam darbo užmokesčiui sparčiau augti;

               (8)viešosios investicijos, kaip BVP dalis, iš esmės liko nepakitusios ir yra mažesnės už euro zonos vidurkį. Viešųjų investicijų trūkumo problema išlieka, ypač savivaldybių lygmeniu, kur grynosios investicijos 2016 m. buvo neigiamos. Taip yra nepaisant priemonių, kurių imtasi per pastaruosius kelerius metus, ir 2015 bei 2016 m. labai padidėjusių viešųjų investicijų valdžios sektoriaus lygmeniu. 2016 m. imtasi papildomų priemonių, kurios turėtų padidinti viešųjų investicijų mastą, įskaitant federalinių žemių ir savivaldybių lygmenimis. Tai, be kita ko, yra federalinių fiskalinių santykių reforma; reformą patvirtinus, ji įsigalios 2020 m. Be to, konsultavimo investicijų į infrastruktūrą planavimo klausimais paslaugų teikimas savivaldybėms turėtų pagerinti jų atliekamą investicijų į infrastruktūrą planavimą ir įgyvendinimą. Tai ypač svarbu, nes  investicijų į infrastruktūrą projektai federalinėse žemėse ir savivaldybėse vykdomi tik nedideliu mastu ir jiems poveikį turi pajėgumų ir planavimo apribojimai. Palanki biudžeto būklė paprastai rodo, kad yra fiskalinio manevravimo galimybių, pavyzdžiui, suteikti papildomų lėšų, kurios leistų padidinti viešąsias investicijas visais valdžios lygmenimis;

               (9)apskritai viešosios ir privačiosios švietimo ir mokslinių tyrimų srities išlaidos pastaraisiais metais buvo gana stabilios, palyginti su BVP, tačiau jos išlieka mažesnės už ES vidurkį. 2015 m. jos buvo 9,1 % ir nesiekė 10 % BVP nacionalinio tikslo. Papildomos investicijos į švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas yra labai svarbios būsimai ekonominei Vokietijos sėkmei ir visų pirma veiksmingai neseniai atvykusių imigrantų integracijai. Šiam tikslui pasiekti Vokietija įsipareigojo dėti daug pastangų, ypač profesinio švietimo ir mokymo srityje. Ateinančiais metais panašių pastangų reikės įdėti ir kituose švietimo sektoriuose;

               (10)Vokietijos mokesčių sistema tebėra sudėtinga, mokesčių administravimo išlaidos yra didelės, kelios įmonių apmokestinimo nuostatos gali būti kliūtis privačioms investicijoms. Nepaisant gerokai sumažintų įmonių kapitalo išlaidų, jos Vokietijoje vis dar yra vienos iš didžiausių ES 28. Jei įskaičiuojamas vietos prekybos mokestis (Gewerbesteuer) ir papildomas solidarumo mokestis, didžiausias įstatymais nustatytas pelno mokesčio tarifas 2016 m. buvo 30,2 %. Tai gerokai viršija nesvertinį ES vidurkį – 22,8 %. ES faktinis vidutinis mokesčio tarifas yra 28,2 %, palyginti su nesvertiniu 21,1 % vidurkiu. Įmonių apmokestinimo srityje įsiskolinimui palankus mokesčių iškraipymas 2016 m. buvo septintas pagal dydį ES. Apmokestinimo tvarkos šališkumo mastas panašus ir akcininkų lygmeniu. Tai ypač svarbu mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurių akcininkai paprastai yra vietos akcininkai. Sumažinus nuosavo kapitalo išlaidas, galėtų didėti privačiosios investicijos ir stiprėti nepakankamai išvystyta Vokietijos rizikos kapitalo rinka. Kiti mokesčių sistemos aspektai, kurie galėtų iškreipti finansavimo ir investavimo sprendimus, yra ne pelno elementų įtraukimas į vietos prekybos mokesčio bazę, nuostolių perkėlimo galimybės apribojimai ir dėl mokesčių atsirandantys iškraipymai, lemiantys teisinės formos pasirinkimą. Papildomos nuostatos, kurios galėtų sumažinti mokesčių sistemos palankumą investicijoms, yra nusidėvėjimo tvarka, palūkanų norma, naudojama atskaitomiems pensijų atidėjiniams apskaičiuoti, kapitalo prieaugio apmokestinimas ir pinigų apskaita pridėtinės vertės mokesčio tikslais. Kaip sutarta vykdant federalinių fiskalinių santykių reformą, federalinei mokesčių administracijai būtų suteikti papildomi bendrieji ir IT funkciniai įgaliojimai, susiję su žemių mokesčių administracijomis, ir, jei ji tuos įgaliojimus vykdytų tinkamai, tai galėtų padėti sparčiau modernizuoti mokesčių administravimą;

               (11)Vokietijoje išaugo rizikos kapitalo investicijos, tačiau pagal tarptautinius standartus rinka dar nepakankamai išvystyta. 2015 m. rizikos kapitalo investicijos sudarė maždaug 0,03 % BVP, o tai yra šiek tiek daugiau už ES vidurkį, tačiau vis dar mažiau nei, pavyzdžiui, šiose valstybėse narėse: Suomijoje, Jungtinėje Karalystėje, Švedijoje, Airijoje ir Prancūzijoje ir gerokai mažiau nei ne ES valstybėse narėse, kaip antai Izraelyje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose. Visų pirma, Vokietijos rizikos kapitalo rinka, atrodo, negali užtikrinti didelių vėlesnio etapo investicijų. Todėl federalinė vyriausybė ėmėsi įvairių rizikos kapitalo investicijų rėmimo priemonių. Pavyzdžiui, ji supaprastino investicinių fondų apmokestinimą, pagerino nuostolių perkėlimo galimybes pagal pelno mokesčio sistemą ir išplėtė programą INVEST įtraukdama neformalius investuotojus;

               (12)pereinant prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos, reikės didelių investicijų į elektros energijos paskirstymo tinklus. Tačiau planuojamos investicijos į šalies vidaus elektros energijos infrastruktūrą gerokai vėluoja. Iki 2016 m. vidurio įgyvendinta tik maždaug 35 % didžiausios įtampos tinklo projektų, nurodytų 2009 m. Energetikos tinklo plėtros įstatyme, – daugiausia dėl visuomenės pasipriešinimo. Iš Federaliniame poreikių planavimo įstatyme iš viso numatytų 6 100 km elektros linijų patvirtinta tik apie 6 %, o nutiesta tik 1 %;

               (13)išlieka kliūčių, dėl kurių negalima visapusiškai naudotis skaitmenine ekonomika. Pavyzdžiui, Vokietija nepasiekė gerų rezultatų, kad užtikrintų galimybę naudotis didelės spartos ir itin didelės spartos plačiajuosčio ryšio prieiga, ypač gyvenvietėse ir kaimo vietovėse. Jauni vokiečiai kompiuteriais naudojasi palyginti mažai, o daugelyje mokyklų nėra plačiajuosčio ryšio prieigos. Skaitmeninių viešųjų paslaugų rezultatai taip pat žemiau ES vidurkio. Atsilikimą skaitmeninimo srityje visų pirma turi įveikti MVĮ. Tik penktadalis MVĮ turi skaitmeninimo strategiją. Siekiant MVĮ skaitmeninimą sustiprinti ir paspartinti, įsteigtas MVĮ kompetencijos centrų tinklas, o platforma „Industrie 4.0“ suburia visus susijusius suinteresuotuosius subjektus. Nors įmonių investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (MTTP) didėja ir Vokietija priartėjo prie „Europoje 2020“ jai nustatyto MTTP intensyvumo tikslo, investicijų vis daugiau imasi didelės įmonės, o investuojančių MVĮ dalis mažėja. Be to, per ateinančius metus poveikį verslumui taip pat gali turėti gyventojų senėjimas;

               (14)didelių reguliavimo kliūčių tebėra verslo paslaugų ir reglamentuojamųjų profesijų sektoriuje. Apribojimų taikoma daugiau nei vidutiniškai ES, visų pirma architektams, inžinieriams, teisininkams ir apskaitininkams bei mokesčių patarėjams. Be to, šių profesijų keitimo lygis yra gerokai mažesnis už ES vidurkį, tai, panašu, rodo gana mažą profesinių paslaugų Vokietijoje dinamiką ir konkurenciją. Kliūtimis laikytini akcijų valdymo ir įmonės formos apribojimai architektams ir inžinieriams, taip pat įvairių disciplinų apribojimai architektams, inžinieriams ir teisininkams. Šias kliūtis sumažinus, būtų galima padidinti konkurenciją, dėl kurios daugiau įmonių patektų į rinką ir tai būtų naudinga vartotojams dėl žemesnių kainų ir platesnio pasirinkimo. 2017 m. sausio mėn. priemonių, kuriomis būtų šalinamos kliūtys paslaugų rinkose, rinkinyje
                  12
                Komisija pateikė reformų rekomendacijų dėl profesinių paslaugų reglamentavimo;

               (15)užimtumas toliau didėjo, o nedarbo lygis sumažėjo iki istoriškai žemo lygio. Tačiau užimtumo padidėjimą iš dalies nulėmė tai, kad padaugėjo ne visą darbo laiką dirbančių asmenų, ypač moterų, ir tai tik iš dalies atsispindėjo bendruose realiojo darbo užmokesčio augimo, kuris 2016 m. sulėtėjo, rodikliuose. Paskatos nedirbti antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims ir labai paplitęs darbas ne visą darbo dieną trukdo visapusiškai išnaudoti darbo rinkos potencialą. Siekiant padidinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje labai svarbus svertas yra geresnis kokybiškų ir prieinamų visą dieną teikiamų vaikų priežiūros paslaugų teikimas, visos dienos mokyklos ir ilgalaikė priežiūra. Antrųjų šeimoje uždirbančių asmenų, daugeliu atvejų moterų, įsidarbinti ar didinti dirbamų valandų skaičių neskatina ir bendras susituokusių porų pajamų apmokestinimas ir nemokamas sveikatos priežiūros draudimas nedirbančiam sutuoktiniui. Be to, mažesnė sąsaja su darbo rinka atsiranda ir dėl didelio vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo, kuris 2015 m. sudarė 22 %, palyginti su ES vidurkiu – 16,3 %;

               (16)nepaisant to, kad smulkių darbų šiek tiek sumažėjo, jie yra plačiai paplitę: 2016 m. rugsėjo mėn. smulkūs darbai buvo vienintelis darbas apytikriai 4,8 mln. žmonių. Laikinųjų darbuotojų skaičius nuo 2005 m. išaugo keturis kartus – iki maždaug 1 mln. (beveik 3 % visų darbuotojų) 2016 m. birželio mėn. Numatoma, kad apsauga nuo galimo piktnaudžiavimo laikinu darbu ir darbo sutartys pagerės, tačiau pažangą reikia stebėti. Be to, pagal terminuotąsias darbo sutartis darbo užmokesčio atotrūkis – 27 % – atrodo gana didelis, palyginti su užmokesčiu pagal neterminuotąsias sutartis;

               (17)mažai uždirbančių darbuotojų mokesčių pleištas yra didelis, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, todėl sumažėja paskatų dirbti, grynasis darbo užmokestis ir vartojimo galimybių. Vokietija padidino minimalias gyventojų pajamų mokesčio lengvatas, išmokas vaikui ir patikslino pajamų mokesčio laiptelius. Šios priemonės paprastai naudingos mažas ir vidutines pajamas gaunančių grupių gyventojams, tačiau bendras poveikis mokesčių pleištui bus ribotas. Nepaisant to, kad neseniai gerokai padidėjo realiosios disponuojamos pajamos, darbo užmokesčio ir našumo pokyčiai ilgą laiką buvo skirtingi, dėl to susidarė didelis atotrūkis. Didesnis realiojo darbo užmokesčio augimas taip pat padėtų sumažinti didelį išorės disbalansą;

               (18)Vokietija dėjo daug pastangų priimdama prieglobsčio prašytojus ir integruodama pabėgėlius ir kitus imigrantus. Padėtis gali toliau gerėti, nes 2016 m. darbo ieškančių pabėgėlių skaičius padidėjo iki 10 % visų bedarbių. Migrantų kilmės asmenų, ypač moterų, integracija į darbo rinką išlieka pagrindinė problema, kuri kartu ir švietimo sistemoje taip pat kyla ir Vokietijoje gimusiems vaikams, kurių tėvai gimę už ES ribų;

               (19)ne visi visuomenės nariai vienodai pasinaudojo per pastaruosius penkerius metus įvykusiais bendrais teigiamais ekonomikos ir darbo rinkos pokyčiais. Tam tikrą laiką didėjusi pajamų nelygybė tik neseniai sumažėjo, o turtinė nelygybė tebėra viena didžiausių euro zonoje. Be to, geri darbo rinkos rezultatai nepadėjo sumažinti skurdo rizikos. Vyresnio amžiaus žmonių skurdo rizikos lygis yra didesnis už ES vidurkį, ir numatoma, kad vyresnio amžiaus gyventojų, kuriems kyla skurdo rizika, per ateinančius metus padaugės. Taip pat numatoma, kad valstybinės pensijų sistemos pajamų pakeitimo norma toliau mažės. Tačiau tam, kad būtų visiškai kompensuotas pirmosios pakopos pajamų pakeitimo normos sumažėjimas, dalyvavimo antrojoje arba trečiojoje pensijų sistemos pakopose rodikliai yra per maži. Jei jos nebus galima kompensuoti, numatoma, kad pensijų adekvatumas mažės. Kol kas neaišku, ar naujausi pasiūlymai didinti paskatas vėliau išeiti į pensiją („Flexi-Rente“) bus efektyvūs neutralizuojant 2014 m. pradėtas taikyti paskatas išeiti į pensiją anksčiau;

               (20)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Vokietijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Vokietija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vokietijos politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (21)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir mano
                  13
               , kad Vokietija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto;

               (22)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Vokietijai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Pasitelkus fiskalinę politiką, remti vidaus paklausą ir siekti nuolat didėjančių investicijų. Paspartinti viešąsias investicijas visais valdžios lygmenimis, ypač švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, ir spręsti gebėjimų ir planavimo apribojimų, taikomų investicijoms į infrastruktūrą, klausimą. Toliau gerinti mokesčių sistemos veiksmingumą ir didinti jos palankumą investicijoms. Skatinti verslo paslaugų ir reglamentuojamųjų profesijų konkurenciją.

               2.Didinti paskatas dirbti antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims ir lengvinti perėjimą prie standartinio darbo. Mažinti mažai uždirbančių darbuotojų mokesčių pleištą. Sudaryti sąlygas skatinti spartesnį realiojo darbo užmokesčio augimą, atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 505 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  OL C92/01, 2017 3 24, p. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 71 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (13)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 504 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Danijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Danijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Danijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Danijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje Danija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Danijos ataskaita
                  6
               . Joje įvertinta Danijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Danijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2017 m. balandžio 28 d. Danija pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą ir 2017 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  7
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  8
               ;

               (5)šiuo metu Danijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2017 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja 2017 m. pasiekti 1,9 % BVP nominalų deficitą ir visu programos laikotarpiu iki 2020 m. toliau laikytis vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio deficito. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės iki 37,0 % 2017 m. ir toliau mažės iki 33,9 % 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas programos laikotarpiu. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas bus 0,4 % BVP deficitas 2017 m. ir 0,1 % BVP deficitas 2018 m. – šie rodikliai iš esmės atitinka programos tikslą ir viršija vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Apskritai Taryba mano, kad pagal prognozę 2017 ir 2018 m. Danija turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas;

               (6)Danijos tvaraus augimo sąlyga – užtikrinti darbo jėgos pasiūlą demografinių iššūkių metu. Keliomis pastaraisiais metais įgyvendintomis esminėmis darbo rinkos reformomis visų pirma siekiama suteikti daugiau paskatų dirbti ir didinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą. Šios reformos galėtų padėti Danijai siekti užimtumo tikslo pagal strategiją „Europa 2020“, didinti Danijos gerovės modelio tvarumą ir spręsti atsirandančio tam tikrų kvalifikacijų darbuotojų stygiaus problemą. Kvalifikuotų darbuotojų pasiūla, tikėtina, padidės dėl vykdomų reformų, kuriomis siekiama padidinti profesinio mokslo siekiančių ir jį įgyjančių asmenų skaičių, ir dėl trišalio susitarimo sukurti daugiau pameistrystės vietų. Tačiau pagal strategiją „Europa 2020“ nustatytas nacionalinis socialinės įtraukties tikslas sumažinti žmonių, gyvenančių labai mažo užimtumo namų ūkiuose, skaičių dar toli gražu nepasiektas. Reikia toliau stengtis užtikrinti palankių sąlygų neturinčių asmenų įtrauktį į darbo rinką ir gerinti galimybes jiems įsidarbinti. Tai visų pirma pasakytina apie migrantų iš ES nepriklausančių šalių kilmės asmenis (įskaitant tuos, kurie jau ilgiau gyvena Danijoje), iš dalies dėl paprastai prastesnio jų išsilavinimo, palyginti su šalyje gimusiais asmenimis. Atotrūkis išlieka ir antroje kartoje. 2016 m. trišalėse derybose sutartos integravimo į darbo rinką priemonės galėtų pagerinti naujai atvykusių pabėgėlių padėtį, kurią reikia ateityje atidžiai stebėti. Tačiau dar reikėtų imtis kitų priemonių siekiant veiksmingiau į darbo rinką įtraukti kitas marginalizuotas grupes, pavyzdžiui, menkai išsilavinusius jaunuolius ir vyresnius nei 60 metų darbuotojus;

               (7)spartus našumo augimas yra būtinas siekiant paremti ekonomikos augimą, išlaikyti gana aukštą Danijos gerovės lygį ir užtikrinti šalies ilgalaikį konkurencingumą. Nors našumo lygis Danijoje, palyginti su kitomis ES valstybėmis narėmis, yra aukštas, ilgą laiką našumo augimas lėtėjo. Vangus našumo didėjimas visų pirma būdingas į vidaus rinką orientuotoms paslaugoms. Danija per kelerius pastaruosius metus įgyvendino kelias reformas, tačiau našumo augimas išlieka nedidelis, nes konkurencija kai kuriuose paslaugų sektoriuose išlieka menka. Konkurenciją stabdo tam tikruose sektoriuose, pavyzdžiui, didmeninės prekybos ir transporto paslaugų, taikomi apribojimai;

               (8)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Danija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (9)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir mano, kad Danija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto,

               REKOMENDUOJA Danijai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Skatinti konkurenciją į vidaus rinką orientuotų paslaugų sektoriuje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 504 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 ir P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 70 final.

                     (7)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 277 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2015 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2015 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos

                   su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos;

               (4)2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje nurodė, kad Jungtinė Karalystė yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

               (6)2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Jungtinės Karalystės ataskaitą
                  7
               . Joje įvertinta Jungtinės Karalystės pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Jungtinėje Karalystėje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma toliau turi būti stebima rizika, susijusi su dideliu namų ūkių įsiskolinimu, kuris, be kita ko, susijęs su struktūriniais būsto rinkos ypatumais. Ekonomikos ir finansų sektoriaus atsparumas padidėjo. Vis dėlto būstų stygius išliks ir vidutiniu laikotarpiu veikiausiai lems dideles būstų kainas ir toliau mažins sektoriaus atsparumą rizikai;

               (7)2015 m. kovo 26 d. Jungtinė Karalystė pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (8)šiuo metu Jungtinei Karalystei taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2014–2015 m. konvergencijos programoje vyriausybė planuoja nominalų deficitą sumažinti nuo 4,3 % BVP 2015–2016 m. iki 2,2 % BVP 2016–2017 m., kad 2019–2020 m. būtų pasiektas 0,1 % BVP perteklius. Konvergencijos programoje nenurodytas vidutinio laikotarpio tikslas. 2015–2016 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP, manoma, pašoks iki 88,8 % BVP, tada laipsniškai mažės iki 81,4 % BVP 2019–2020 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, nesitikima, kad Jungtinė Karalystė panaikins perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto 2014–2015 m. termino. Be to, fiskalinės pastangos nesiekė Tarybos rekomenduoto lygio. Dėl šios priežasties birželio XX d. pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį Taryba nusprendė, kad Jungtinė Karalystė nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į Tarybos rekomendaciją, pateiktą pagal perviršinio deficito procedūrą 2009 m. gruodžio 2 d., ir pateikė naują rekomendaciją, kurioje Jungtinės Karalystės prašoma perviršinį deficitą panaikinti iki 2016–2017 m. Konvergencijos programa atitinka naująjį 2016–2017 m. terminą pagal perviršinio deficito procedūrą. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Jungtinė Karalystė panaikins perviršinį deficitą iki 2016–2017 m. termino ir įgyvendins rekomenduotas fiskalines pastangas. Planuojamiems deficito rodikliams nuo 2015–2016 m. pasiekti skirtos priemonės jau nurodytos, tačiau reikia išsamesnių duomenų apie tikslinių departamentų išlaidų ribas. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Jungtinė Karalystė laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (9)nurodyta, kad dėl didelio, galbūt, pernelyg didelio namų ūkių įsiskolinimo gali susidaryti makroekonominis disbalansas, dėl kurio kyla rizika Jungtinės Karalystės ekonomikai. Nors namų ūkių sektoriaus įsiskolinimas toliau šiek tiek mažėja, jis tebėra didelis, todėl Jungtinė Karalystė išlieka pažeidžiama rizikos, kuri galėtų paveikti ekonomikos augimą ir finansinį stabilumą. 2014 m. viduryje Anglijos banko finansinės politikos komitetas paskelbė dvi su dideliu namų ūkių įsiskolinimu susijusios rizikos mažinimo priemones. Komitetas rekomendavo, kad hipotekos paskolų teikėjai taikytų su palūkanų normomis susijusį testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kad įvertintų skolininkų gebėjimą įvykdyti hipotekos prievoles padidėjus palūkanų normoms. Jis taip pat rekomendavo, kad 4,5 karto ir didesnį paskolos ir pajamų santykį hipotekos paskolų teikėjai taikytų 15 % suteikiamų naujų hipotekos paskolų. Šių priemonių poveikis turėtų būti atidžiai stebimas.

               Imtasi įgyvendinti kelias nacionalinės planavimo politikos sistemos reformas, tačiau nepanašu, kad jos turės trumpalaikį poveikį. Reikia atidžiai stebėti vietos valdžios institucijų atsaką į reformą didinant būsto pasiūlą;

               (10)Jungtinės Karalystės darbo rinka pastaraisiais metais veikė gerai ir išliks stipri. 2014 m. užimtumas pasiekė 76,5 %, nedarbas toliau mažėjo iki 6 % ir, kaip prognozuojama, 2015 m. mažės toliau. Nepaisant teigiamų tendencijų, susijusių su darbo rinkos rezultatais, išlieka socialinių problemų. Asmenų, gyvenančių namų ūkiuose, kurių darbo intensyvumas labai mažas, dalis kiek padidėjo: nuo 13 % 2012 m. iki 13,2 % 2013 m., palyginti su 10,7 % ES vidurkiu. Skirtumas tarp ne visą darbo dieną dirbančių moterų (42,6 % 2013 m.) ir vyrų (13,2 % 2013 m.) dalies yra vienas didžiausių ES. Moterų, kurios dėl asmeninių ir šeimos pareigų yra neaktyvios arba dirba ne visą darbo dieną, procentinė dalis (12,5 %) 2013 m. buvo beveik dvigubai didesnė už ES vidurkį (6,3 %). Kiti spręstini uždaviniai – jaunimo užimtumas ir darbdavių dalyvavimas pameistrystės programose. Dar viena su jaunimo užimtumu susijusi sritis, kuriai reikia skirti dėmesio, – švietimas ir gebėjimai. Didelės dalies jaunų asmenų pagrindiniai gebėjimai yra palyginti prasti. Priemonių, kuriomis sprendžiami socialinio aprūpinimo reformos ir vaikų priežiūros klausimai, įgyvendinimas yra ribotas. Vaikų, gyvenančių namų ūkiuose, kuriuose nė vienas narys neturi darbo, dalis Jungtinėje Karalystėje vis dar viena didžiausių ES. Be to, nors vaikų priežiūros sistemos pasiūla pastaruoju metu padidėjo, pagrindine problema išlieka prieinamų, aukštos kokybės visą darbo dieną teikiamų vaikų priežiūros paslaugų pasiūla;

               (11)didinant valstybės ir privačiąsias investicijas būtų lengviau padidinti produktyvumą ir konkurencingumą – tai pagrindiniai Jungtinės Karalystės uždaviniai. Poreikis užtikrinti aukštos kokybės investicijas į infrastruktūrą patvirtintas 2014 m. gruodžio mėn. nacionaliniame infrastruktūros plane, kuris buvo atnaujintas, o jo taikymo sritis išplėsta. Tikimasi, kad planą daugiausia finansuos privatusis sektorius, tačiau tebėra neaišku, kokia suma bus skirta. Tai kelia riziką plano sėkmei, nors ir padaryta nemaža pažanga laiku teikiant informaciją apie jo įgyvendinimą. Jungtinė Karalystė turėtų užtikrinti, kad verslo apmokestinimo sistemomis būtų skatinama investuoti, visų pirma atlikdama būsimą verslui taikomų tarifų peržiūrą;

               (12)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Jungtinės Karalystės ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Jungtinė Karalystė ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Jungtinės Karalystės politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

               (13)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Jungtinės Karalystės konvergencijos programą ir savo nuomonę
                  8
                visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (14)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2–3 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Jungtinei Karalystei 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti, kad būtų imtasi veiksmingų priemonių pagal perviršinio deficito procedūrą, ir siekti iki 2016–2017 m. tvariai panaikinti perviršinį deficitą, visų pirma pirmenybę teikiant kapitalo išlaidoms.

               2.Imtis tolesnių priemonių būsto sektoriaus pasiūlai didinti, be kita ko, įgyvendinant nacionalinės planavimo politikos sistemos reformas.

               3.Spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą didinant darbdavių dalyvavimą pameistrystės programose. Imtis priemonių siekiant dar sumažinti prastus pagrindinius gebėjimus turinčių jaunų asmenų skaičių. Toliau didinti prieinamų, aukštos kokybės visą dieną teikiamų vaikų priežiūros paslaugų pasiūlą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 277.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD (2015) 47.

                     (8)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 506 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Estijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Estijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Estijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Estijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje Estija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2017 m. kovo 9–10 d., o Taryba ją priėmė 2017 m. kovo 21 d.
                  6
               ;

               (2)kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Estija turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (3)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Estijos ataskaita
                  7
               . Joje įvertinta Estijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Estijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (4)2017 m. balandžio 28 d. Estija pateikė 2017 m. stabilumo programą, o 2017 m. gegužės 4 d. – 2017 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  8
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas; Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  9
               ;

               (6)šiuo metu Estijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2017 m. stabilumo programoje Vyriausybė sumažino savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – nuo struktūrinio balanso iki 0,5 % BVP deficito. Vyriausybė planuoja, kad po 2016 m. buvusio 0,3 % BVP valdžios sektoriaus pertekliaus 2017 m. bus 0,5 % BVP deficitas, o 2018 m. – 0,8 % BVP deficitas. Remiantis stabilumo programoje pateiktais skaičiavimais, tai atitinka 0,2 % BVP struktūrinį perteklių 2017 m. ir 0,5 % BVP deficitą 2018 m. ir laikomasi vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tačiau, remiantis perskaičiuotu
                  10
                struktūriniu balansu, prognozuojama, kad 2017 m. deficitas sieks 0,1 % BVP, o 2018 m. – 0,9 % BVP, o tai nesiekia naujo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Stabilumo programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus bendroji skola išliks mažesnė nei 10 % BVP 2017 ir 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2017 ir 2018 m., bet palankus vėlesniais programos metais. Vis dėlto esama rizikos, susijusios su prielaidomis dėl įvairių naujų mokestinių priemonių, kurios įsigalios 2018 m., pelningumo;

               (7)remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, numatoma, kad 2017 m. struktūrinis balansas taps 0,3 % BVP deficitu, taigi toliau viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. 2018 m. Estijai rekomenduojama ir toliau laikytis vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad nuo to reikalavimo bus kiek nukrypta. Apskritai Taryba mano, kad Estija turi būti pasirengusi imtis papildomų priemonių siekdama užtikrinti, kad 2018 m. būtų laikomasi reikalavimų;

               (8)Estija ėmėsi veiksmų, siekdama užtikrinti, kad įgyvendinant vietos savivaldos institucijų reformą būtų teikiamos ir prieinamos aukštos kokybės paslaugos, be kita ko, socialinės paslaugos vietos lygmeniu. Visų pirma Estija priėmė Administracinės reformos įstatymą, kad būtų lengviau kurti perspektyvias vietos savivaldybes, kurios galėtų pačios finansuoti savo veiklą, planuoti plėtrą bei augimą ir siūlyti kokybiškų paslaugų. Ji sėkmingai užbaigė vietos savivaldybių savanoriško dalyvavimo susijungimo procese etapą ir įgyvendina Socialinės apsaugos įstatymą. Dar nežengta kelių labai svarbių žingsnių vietos savivaldos institucijų reformai užbaigti. Iki šiol neatlikta savivaldybių finansavimo sistemos peržiūra. Teberengiami kiti teisės aktai dėl savivaldybių ir centrinės valdžios institucijų pareigų ir užduočių pasidalijimo. Priimti šiuos pasiūlymus labai svarbu norint užtikrinti kokybiškų viešųjų paslaugų teikimą tokiose srityse kaip švietimas, darbas su jaunimu, sveikatos ugdymas ir transportas;

               (9)vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas Estijoje sumažėjo nuo 28,3 % 2014 m. iki 26,9 % 2015 m., tačiau tebėra didžiausias Sąjungoje. Vyriausybė imasi priemonių siekdama dar labiau sumažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą. Pavyzdžiui, buvo priimtas ir yra įgyvendinamas 2016–2023 m. gerovės planas, skirtas lyčių segregacijai darbo rinkoje panaikinti ir kovoti su stereotipais. Dar reikia priimti Lyčių lygybės įstatymo pakeitimą, pagal kurį darbo inspekcijoms būtų pavesta užduotis atidžiau stebėti, kaip laikomasi lyčių lygybės principo privačiajame sektoriuje. Taip pat svarstoma peržiūrėti vaiko priežiūros atostogų sistemą, kad būtų numatytos lankstesnės galimybės imti vaiko priežiūros atostogas. Teisės aktų pakeitimas dar nepriimtas;

               (10)pajamų nelygybė Estijoje yra didelė. Turtingiausių 20 % namų ūkių ir 20 % skurdžiausių namų ūkių pajamų santykis padidėjo nuo 5,4 2012 m. iki 6,2 2015 m. ir dabar yra septintas pagal dydį ES. Atrodo, kad pagrindinis to veiksnys yra dideli darbo užmokesčio skirtumai, susidarę dėl smarkaus aukštesnės kvalifikacijos darbuotojų pajamų padidėjimo. Vertinant absoliučiąja verte, 10 % skurdžiausių namų ūkių pajamos atsiliko nuo pajamų medianos augimo, todėl kilo problemų, susijusių su socialinės apsaugos sistemos adekvatumu. Prie to prisidėjo tai, kad išmokos (ypač pensijos, socialinė parama ir nedarbo išmokos) atsilieka nuo rinkos pajamų augimo. Dėl to taip pat laipsniškai didėjo skurdo rizikos lygis: nuo 15,8 % 2010 m. iki 21,6 % 2015 m. Labai stengtasi, kad nuo 2018 m. mokesčių sistema būtų progresyvesnė (ypač mažas pajamas gaunantiems asmenims) – buvo padidinta gyventojų pajamų mokesčių sistemos pagrindinė išmoka;

               (11)2015 m. verslo įmonių išlaidos, susijusios su moksliniais tyrimais, technologijomis ir inovacijomis, išaugo iki 0,69 %, tačiau jų bendras lygis vis dar nesiekia ES vidurkio – 1,3 %. Technologijoms ir žinioms imlių bendrovių dalis tebėra maža, o naujų daktaro laipsnį įgijusių asmenų skaičius – nedidelis. Pastaraisiais metais darbo užmokesčio augimas nuolat viršijo našumo augimą, o tai turėjo įtakos pelnui ir dėl to sumažėjo investicijų augimas. Mažesnės investicijos į technologinę plėtrą gali lemti tai, kad eksporto, ypač prekių, pridėtinė vertė didės mažiau, nei tikimasi, ir kils rizika gamybos apimties augimui. 2015 m. išaugo sutarčių dėl mokslinių tyrimų, sudarytų tarp akademinės bendruomenės ir verslo atstovų, apimtis. Vis dėlto, nepaisant priemonių, kurių ėmėsi Vyriausybė, abiejų sektorių bendradarbiavimas tebėra ribotas. Estija dar labiau pagerino verslo aplinką, tačiau investicijoms tebekliudo ilgas nemokumo bylų nagrinėjimas ir užtikrinimo priemonę turintiems kreditoriams taikoma lėšų susigrąžinimo norma. 2016 m. buvo pradėtas projektas, kurio tikslas – pagerinti nemokumo sistemą, kad procesas būtų greitesnis ir veiksmingesnis, ir padidinti reikalavimų patenkinimo atvejų skaičių. Tačiau teisės aktų sistemos pakeitimai dar nepriimti;

               (12)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Estijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Estija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Estijos politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (13)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė
                  11
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Estijai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Fiskalinę politiką vykdyti vadovaujantis Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimais, o tai reiškia, kad 2018 m. šalis turi toliau laikytis savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Užtikrinti didesnį socialinės apsaugos sistemos adekvatumą. Imtis priemonių, skirtų vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui mažinti, visų pirma didinant darbo užmokesčio skaidrumą ir peržiūrint vaiko priežiūros atostogų sistemą.

               2.Skatinti privačias investicijas į mokslinius tyrimus, technologijas ir inovacijas, be kita ko, įgyvendinant priemones, kuriomis stiprinamas akademinės bendruomenės ir verslo atstovų bendradarbiavimas.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 506 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  OL C92/01, 2017 3 24, p. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 72 final.

                     (8)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, Komisijos tarnybų perskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką.

                     (11)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 518 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Nyderlandų stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Nyderlandų stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje Nyderlandai nurodyti kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2017 m. kovo 9–10 d., o Taryba ją priėmė kovo 21 d.
                  7
               ;

               (2)kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Nyderlandai turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirtos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

               (3)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Nyderlandų ataskaita
                  8
               . Joje įvertinta Nyderlandų pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Nyderlandų pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2017 m. vasario 22 d.
                  9
               . Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Einamosios sąskaitos pertekliaus, išreikšto BVP, trejų metų vidurkis Nyderlanduose yra didžiausias iš visų euro zonos šalių. Perteklius reiškia, kad ištekliai skirstomi neoptimaliai ir yra galimybių didinti augimą ir gerovę. Namų ūkių disponuojamosios pajamos nukenčia dėl didelio privalomo mokėjimo pleišto. Privačiojo sektoriaus skola, ypač namų ūkių hipotekos skola, yra didelė. Namų ūkio balansas, apimantis daug ilgalaikių įsipareigojimų, reiškia mažesnį atsparumą finansiniams sukrėtimams. Itin svarbu imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių Nyderlandų ekonomikai rizika ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį bei tarpvalstybinę svarbą, neigiamo šalutinio poveikio visai ekonominei ir pinigų sąjungai rizika;

               (4)2017 m. balandžio 26 d. Nyderlandai pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą ir 2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  10
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  11
               ;

               (6)šiuo metu Nyderlandams taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2017 m. stabilumo programoje vyriausybė numato padidinti valdžios sektoriaus perteklių nuo 0,5 % BVP 2017 m. iki 1,3 % BVP 2020 m. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, t. y. 0,5 % BVP struktūrinio deficito, bus ir toliau laikomasi su atsarga visą programos laikotarpį. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2017 m. nukris iki 58,5 % ir bus mažesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Vyriausybė numato, kad valdžios sektoriaus skolos santykis vėliau dar sumažės – iki 49,3 % BVP 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas padidės nuo 0,2 % BVP pertekliaus 2017 m. iki 0,4 % BVP 2018 m., taigi viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skola toliau užtikrintai mažės sparčiau, nei reikalaujama pagal skolos taisyklę. Apskritai Taryba mano, kad 2017 ir 2018 m. Nyderlandai turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Be to, dar yra galimybių skatinti vidaus paklausą pasitelkiant fiskalinę politiką (ypač investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą) ir sudarant sąlygas sparčiau augti realiajam darbo užmokesčiui, atsižvelgiant į nuolatinį išorės disbalansą;

               (7)pastaruoju metu augusį užimtumą daugiausia lėmė išaugęs asmenų, įdarbintų pagal laikinąsias darbo sutartis, ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius. Laikinųjų darbo sutarčių procentinė dalis yra didelė ir toliau auga, taip pat sparčiai daugėja savarankiškai dirbančių asmenų, kurie nesamdo kitų darbuotųjų, skaičius, nes labai skiriasi taikomų darbo srities reglamentų, darbuotojų apsaugos ir mokesčių bei socialinės apsaugos teisės aktų nuostatos. Nors imtasi tam tikrų priemonių, dėl šių veiksnių darbuotojai vis dar finansiškai skatinami pradėti dirbti savarankiškai arba sudaromos palankios sąlygos samdyti darbuotojus pagal laikinąsias sutartis. Tai gali daryti didelį iškraipomąjį poveikį darbo rinkos paribyje esantiems asmenims ir gali prisidėti prie šiuo metu stebimo bendro realiojo darbo užmokesčio augimo sulėtėjimo. Savarankiškai dirbantys asmenys dažnai yra apsidraudę per maža invalidumo, nedarbo ir senatvės draudimo suma. Tai ilgainiui galėtų daryti poveikį socialinės apsaugos sistemos tvarumui. Kovos su fiktyviu savarankišku darbu priemonių vykdymo užtikrinimas sustabdytas iki 2018 m. Didelį susirūpinimą toliau kelia migrantų kilmės asmenų užimtumas: ne ES gimusių migrantų užimtumo lygis yra 20 procentinių punktų žemesnis už Nyderlanduose gimusių asmenų užimtumo lygį – tokį skirtumą tik nedidele dalimi galėjo lemti amžiaus ir išsilavinimo skirtumai;

               (8)namų ūkių taupymo rodiklio augimą per pastaruosius metus iš dalies galima paaiškinti aktyvesniu taupymu antrosios pakopos pensijų sistemoje (privalomose privataus papildomo pensijų kaupimo sistemose), kuriam įtakos turėjo ir reguliavimo aplinka. Tinkamas išlaidų ir rizikos pasidalijimo tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų užtikrinimas ir kitomis priemonėmis, ne tik priimtomis indeksavimo ir lėšų rezervo taisyklėmis (finansų vertinimo programa), padėtų namų ūkiams paskirstyti savo finansus augimui palankesniu būdu. Vyriausybė paskelbė ketinanti iš esmės reformuoti antrąją pensijų pakopą, kad būtų sukurta skaidresnė ir aktuariniu požiūriu sąžiningesnė sistema;

               (9)per keletą dešimtmečių nusistovėjęs nelankstumas ir iškreipiamosios paskatos daro įtaką būsto finansavimo ir atskirų sektorių taupymo modeliams. Namų ūkių tendencija bendrąjį hipotekinį įsiskolinimą didinti užstatant būstą iš esmės rodo, kad taikomos ilgalaikės fiskalinės paskatos, visų pirma visiškas hipotekos palūkanų atskaitymas iš mokėtinų mokesčių. Nepaisant ekonominio atsigavimo stiprėjimo, nuo 2012 m. nesiimta jokių priemonių šiam klausimui spręsti;

               (10)per krizę labai sumažėjo investavimas, ir nuo tada jis atsigavo tik iš dalies. Panašu, kad investicijų į visą ekonomiką trūkumas yra labai cikliško pobūdžio, jį lėmė būsto rinkos nuosmukis ir fiskalinio konsolidavimo veiksmai. Nors investicijų kliūtys atrodo nedidelės, statybos leidimų gavimo procedūros yra palyginti ilgos. Mažos investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių energiją yra susijusios su ankstesne rinkos dinamika, rinkoje vyraujančiu netikrumu ir su reglamentavimu susijusiais veiksniais. Atsižvelgiant į išsilavinimo, akademinių pasiekimų ir ekonominės plėtros lygį, viešosios ir privačiosios išlaidos MTTP yra nedidelės, palyginti su geriausių rezultatų pasiekusiomis valstybėmis narėmis. Vyriausybės išlaidos šiai sričiai nesikeičia nuo 2014 m., o privačiosios MTTP išlaidos išlieka nedidelės. Įgyvendinant susijusią rekomendaciją nepadaryta jokios pažangos;

               (11)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Nyderlandai ėmėsi atsižvelgdami į ankstesniais metais šaliai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (12)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir mano
                  12
               , jog tikėtina, kad Nyderlandai laikysis Stabilumo ir augimo pakto;

               (13)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose Nyderlandams skirtose 1 ir 3 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Nyderlandams 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1. Fiskaline politika skatinti vidaus paklausą, be kita ko, investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą. Imtis priemonių likusiam iškraipymui būsto rinkoje ir namų ūkių įsiskolinimui palankiam iškraipymui sumažinti, visų pirma mažinant galimybes hipotekos palūkanas atskaityti iš mokėtinų mokesčių.

               2.Pašalinti likusias darbuotojų įdarbinimo pagal neterminuotas darbo sutartis kliūtis. Spręsti labai išaugusio savarankiškai dirbančių asmenų, kurie nesamdo kitų darbuotojų, skaičiaus problemą, be kita ko, mažinant savarankiškai dirbti skatinantį mokesčių iškraipymą, kartu netrukdant verslumui, ir sudarant galimybes savarankiškai dirbantiems asmenims gauti prieinamą socialinę apsaugą. Remiantis vykdomu plataus masto pasirengimo procesu imtis priemonių, kad antrosios pakopos pensijų sistema taptų skaidresnė, skirtingų kartų asmenų atžvilgiu sąžiningesnė ir atsparesnė sukrėtimams. Sudaryti sąlygas skatinti spartesnį realiojo darbo užmokesčio augimą, atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 518 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 84 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 520 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Lenkijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Lenkijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Lenkijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje Lenkija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Lenkijos ataskaita
                  6
               . Joje įvertinta Lenkijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Lenkijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2017 m. balandžio 28 d. Lenkija pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą ir 2017 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  7
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  8
               ;

               (5)šiuo metu Lenkijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2017 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja laipsnišką nominaliojo balanso pagerėjimą nuo 2,4 % BVP deficito 2016 m. iki 1,2 % BVP 2020 m. Numatoma, kad iki 2020 m., t. y. programos laikotarpiu, vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – 1 % BVP struktūrinis deficitas – pasiektas nebus. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP išaugs nuo 54,4 % BVP 2016 m. iki 55,3 % BVP 2017 m., o iki 2020 m. sumažės iki 52,1 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra palankus;

               (6)2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Lenkijai 2017 m. užtikrinti 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2017 m. bus kiek nukrypta nuo to reikalavimo;

               (7)2018 m., atsižvelgiant į Lenkijos fiskalinę padėtį, numatoma, kad šalis toliau vykdys koregavimą siekdama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinio deficito. Remiantis bendrai sutarta koregavimo matrica pagal Stabilumo ir augimo paktą, tas koregavimas būtinas, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų
                  9
                nominalus augimas 2018 m. neviršytų 3,7 %. Tai atitiktų 0,5 % BVP struktūrinį koregavimą. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad 2018 m. nuo to reikalavimo bus labai nukrypta. Apskritai Taryba mano, kad Lenkija turi būti pasirengusi 2017 m. imtis papildomų priemonių, o 2018 m. jų reikės siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Tačiau, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1466/97, vertinant biudžeto planus ir rezultatus, reikėtų atsižvelgti į valstybės narės biudžeto balansą pagal ciklo sąlygas. Kaip primenama Komisijos komunikate, kuris pridedamas prie šių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, vertinant 2018 m. biudžeto rezultatus reikės tinkamai atsižvelgti į tikslą siekti fiskalinės krypties, kuri padeda ir stiprinti vykstantį Lenkijos atsigavimą, ir užtikrinti šalies viešųjų finansų tvarumą. Atsižvelgdama į tai ir į Lenkijos ciklinę padėtį, Komisija ketina pasinaudoti taikytina diskrecijos riba;

               (8)2017 m. šalies ataskaitoje nurodyta, kad padaryta tam tikra pažanga gerinant mokesčių surinkimą, nes Lenkija vykdė reformas, kurių tikslas – sugriežtinti mokesčių sistemą. Reikėtų atidžiai stebėti jų poveikį mokesčių surinkimui ir mokestinių prievolių vykdymo sąnaudoms. Tačiau Lenkija nepadarė pažangos ribodama pernelyg dažną lengvatinio PVM tarifų naudojimą, kuris daro neigiamą poveikį PVM pajamoms ir nėra veiksminga socialinės politikos priemonė;

               (9)Lenkija spaudimą didinti išlaidas patiria įvairiose srityse, ypač susijusiose su senėjančia visuomene. Todėl reikia įdiegti mechanizmus, kurie leistų įvertinti viešųjų išlaidų veiksmingumą ir efektyvumą ir sudaryti sąlygas perskirstyti išteklius. Atsižvelgdama į tai, Vyriausybė paskelbė planus stiprinti biudžeto procedūrą, visų pirma vidutinės trukmės biudžeto sistemą, ir įtraukti išlaidų peržiūrą į biudžeto procedūrą. Viešųjų finansų sistemai trūksta nepriklausomos fiskalinės tarybos;

               (10)numatoma, kad, per ateinančius dešimtmečius Lenkijoje sumažėjus darbingo amžiaus gyventojų, bus apribotas augimo potencialas. Pastaraisiais metais Lenkijos darbo rinkos rezultatai buvo geri. Užimtumo lygis toliau didėjo, tačiau dėl kai kurių naujausių politikos priemonių gali sumažėti darbo jėgos, ypač moterų, žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus žmonių, aktyvumas. Tikimasi, kad 2017 m. pabaigoje sumažinus teisės aktais nustatytą pensinį amžių tai paskatins kai kuriuos vyresnio amžiaus darbuotojus pasitraukti iš darbo rinkos. Lenkijos socialinės apsaugos sistema teikia tik nedaug paskatų pradėti dirbti. Tikimasi, kad nauja išmoka vaikui sumažins skurdą ir nelygybę, tačiau tai gali turėti neigiamą poveikį tėvų, daugiausia moterų, dalyvavimui darbo rinkoje. Išmokos vaikui dydis ir ribotas materialinės padėties tikrinimas atsveria kitomis socialinėmis išmokomis suteikiamas paskatas dirbti. Nuo 2016 m. rugsėjo mėn. panaikinta prievolė penkerių metų vaikams lankyti ikimokyklinio ugdymo įstaigas, o jaunesnių nei trejų metų vaikų, kuriems teikiamos oficialios vaikų priežiūros paslaugos, skaičius išlieka vienas žemiausių ES. Nepaisant taikytų priemonių, darbo rinkos segmentacija išlieka didelė ir neigiamai veikia našumą bei žmogiškojo kapitalo kaupimą. Kliūtys plačiau naudoti neterminuotas sutartis nebuvo pašalintos. Kodifikavimo komitetas dabar rengia naujus individualių ir kolektyvinių darbo kodeksų projektus. Tai puiki galimybė pašalinti šias kliūtis;

               (11)vidutinis faktinis pensinis amžius pastaraisiais metais padidėjo, tačiau jis išlieka gerokai mažesnis už teisės aktais nustatytą pensinį amžių. Didesnis faktinis pensinis amžius yra itin svarbus ekonomikos augimui, būsimų pensijų adekvatumui ir pensijų sistemos fiskaliniam tvarumui. Tačiau einama priešinga kryptimi: neseniai priimtas sprendimas teisės aktais nustatytą pensinį amžių sumažinti iki 60 metų moterims ir iki 65 metų vyrams. Dar viena mažo darbo jėgos judumo ir paslėpto nedarbo žemės ūkio sektoriuje priežastis – brangi, speciali ūkininkams skirta socialinio draudimo sistema (KRUS);

               (12)per pastaruosius du dešimtmečius labai pagerėjo švietimo sistema: penkiolikmečių pagrindiniai gebėjimai gerokai viršija ES vidurkį, o mokyklos nebaigiančių asmenų skaičius – vienas žemiausių ES. Nepaisant to, dar galima tobulinti būdus, kaip mokiniai galėtų įgyti gebėjimų, reikalingų sparčiai besikeičiančioje darbo rinkoje. Dėl būsimų pakeitimų, susijusių su pradiniu ir viduriniu išsilavinimu, kyla didelių organizacinių problemų ir sutrumpėja bendrojo lavinimo laikotarpis, o tai gali turėti neigiamos įtakos švietimo kokybei. Taip pat paskelbta apie kitus pakeitimus, kuriais siekiama profesinį rengimą ir mokymą pritaikyti prie darbo rinkos poreikių, tačiau dar neaišku, ar tai padės pašalinti esamus trūkumus. Siekdama pagerinti sektoriaus rezultatus ir atitiktį darbo rinkos poreikiams, Vyriausybė pradėjo konsultacijas dėl aukštojo mokslo reformos. Lenkijoje suaugusiųjų mokymosi programose dalyvaujama nepakankamai, o vidutinis vyresnio amžiaus žmonių pagrindinių gebėjimų lygis žemas, o tai sumažina jų galimybes įsidarbinti;

               (13)teritorijų planavimo trūkumai padidina administracinę naštą, nes reikia gauti statybos leidimus. Žemės naudojimo planai apima tik nedidelę dalį Lenkijos teritorijos ir dažnai yra prastos kokybės. Tose vietovėse, kurių jie neapima, statybos leidimai suteikiami remiantis vienkartiniais administraciniais sprendimais dėl žemės vystymo, todėl investuotojams kyla rizika ir atsiranda netikrumo. Statybos kodekso projekto tikslas – konsoliduoti teritorijų planavimo procesus ir sumažinti administracinę naštą investuotojams. Reforma suteikia galimybę pagerinti padėtį, priklausomai nuo galutinės įstatymo versijos ir jo įgyvendinimo;

               (14)2016 m. investavimo veikla labai sulėtėjo, nes, pereinant nuo vieno programavimo laikotarpio prie kito ir išaugus netikrumui tarp privačių investuotojų, buvo naudojama mažiau ES struktūrinių fondų lėšų. Verslo aplinka yra iš esmės palanki. Tačiau įmonių pasitikėjimui įtakos turėjo išaugęs teisės aktų pakeitimų skaičius ir ribotos viešos konsultacijos dėl kelių svarbių įstatymų. Svarbūs veiksniai, kurie leistų padidinti investicijų lygį, yra teisinis tikrumas ir pasitikėjimas reglamentavimo, mokesčių ir kitų politikos sričių bei institucijų darbo kokybe ir nuspėjamumu. Šiomis aplinkybėmis taip pat itin svarbios yra teisinė valstybė ir nepriklausomos teisminės institucijos. Dėl dabartinės sisteminės grėsmės teisinei valstybei atsiranda teisinio netikrumo. Vyriausybei siekiant stiprinti savo vaidmenį ekonomikoje, bus svarbu užtikrinti ekonominį investavimo sprendimų gyvybingumą. Keliose srityse reglamentavimo našta tebėra didelė;

               (15)panaudojus ES lėšas kelių tinklas sparčiai plėtėsi, tačiau žūčių keliuose skaičius tebėra vienas didžiausių ES ir tai lemia dideles socialinio draudimo išlaidas. Nepaisant to, kad skirta daug ES lėšų, geležinkelių sektoriuje įgyvendinant projektus vis dar esama didelių trikdžių. Kadangi daugiametė geležinkelių infrastruktūros priežiūros programa nėra parengta, lieka neišspręsta ir problema, kaip užtikrinti ilgą geležinkelių turto eksploatavimo laikotarpį;

               (16)maždaug 60 % Lenkijos įrengtų iškastinio kuro įrenginių yra senesni nei 30 metų. Todėl ateinančiais metais reikės didelių investicijų. 2016 m. elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo rodiklis buvo vienas žemiausių ES. Tai kartu su faktu, kad reikės nutraukti daugelio įrenginių eksploataciją ir kad didėja elektros poreikis, iš dalies lemia prastas perspektyvas, susijusias su elektros gamybos adekvatumo užtikrinimu. Kyla rizika, kad privalomieji nacionaliniai 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslai nebus pasiekti. Pradėjus veikti suskystintų gamtinių dujų terminalui, Lenkija gerokai padidino savo dujų tiekimo saugumą. Ji taip pat sukūrė nacionalinį dujų perdavimo ir skirstymo tinklą. Tačiau su regioninės svarbos jungiamaisiais dujotiekiais susijusi veikla atsiliko nuo grafiko;

               (17)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lenkijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Lenkija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lenkijos politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (18)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą, o jos nuomonė
                  10
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Lenkijai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Fiskalinę politiką vykdyti vadovaujantis Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimais, o tai reiškia, kad 2018 m. reikės didelių fiskalinių pastangų. Imantis politikos veiksmų, atsižvelgti į tikslą siekti fiskalinės krypties, kuri padeda ir stiprinti vykstantį atsigavimą, ir užtikrinti Lenkijos viešųjų finansų tvarumą. Imtis veiksmų pagerinti viešųjų išlaidų veiksmingumą ir riboti lengvatinių PVM tarifų naudojimą.

               2.Imtis veiksmų padidinti dalyvavimą darbo rinkoje, ypač moterų, žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus žmonių, be kita ko, skatinant įgyti tinkamų gebėjimų ir šalinant kliūtis sudaryti pastovesnes darbo sutartis. Užtikrinti pensijų sistemos tvarumą ir adekvatumą imantis priemonių faktiniam pensiniam amžiui padidinti ir pradedant preferencinės pensijų tvarkos reformą.

               3.Imtis priemonių investicijų kliūtims, ypač transporto sektoriuje, pašalinti.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 520 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 86 final.

                     (7)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Grynąsias valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje;

                     (10)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 11 26
            COM(2015) 692 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl euro zonos ekonominės politikos
            {SWD(2015) 700 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl euro zonos ekonominės politikos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)ekonomika euro zonoje atsigauna vidutiniu tempu
                  3
               . siekiant išlaikyti ir sustiprinti augimą euro zonoje reikia nuolatinių politinių pastangų, kuriomis būtų remiamas subalansuotas koregavimas privačiajame ir viešajame sektoriuose, didinamas koregavimo pajėgumas ir ekonomikos konkurencingumo ir augimo potencialas vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. Augimo tempas lėtėja dėl pastarojo meto ekonomikos ir finansų krizių padarinių, įskaitant vykstantį išorės balanso atkūrimą, didelę valstybės bei privačiojo sektoriaus skolą, didelį nedarbą, taip pat struktūrinį nelankstumą nacionalinėse darbo ir produktų rinkose. Dėl šių priežasčių, taip pat dėl kitų trukdžių, kaip antai nepalankios verslo aplinkos, neveiksmingo viešojo administravimo ir kliūčių gauti finansavimą, investicijos išlieka vangios;

               (2)atsižvelgiant į 2016 m. metinėje augimo apžvalgoje visoms ES valstybėms narėms nustatytus politikos prioritetus
                  4
               , būtina remti plataus užmojo struktūrinių reformų, kuriomis didinamas produktyvumas ir augimo potencialas, įgyvendinimą. Jeigu struktūrinės reformos bus bendrai įgyvendintos visose valstybėse narėse, dėl teigiamo šalutinio poveikio, ypač per prekybos ir finansų kanalus, jos gali būti naudingos visai euro zonai. Nepaisant tam tikros pažangos vykdant reformas, kuriomis siekiama didinti darbo rinkų atsparumą, skirtumai euro zonoje, ypač ilgalaikio ir jaunimo nedarbo lygio, tebėra dideli. Valstybės narės, dar prieš krizę įvykdžiusios visapusiškas darbo rinkos ir socialinės apsaugos reformas, sugebėjo veiksmingiau remti užimtumą ir užtikrinti teisingumą ekonomikos nuosmukio laikotarpiu. Tokios reformos apima lanksčias ir patikimas sutarčių sąlygas, išsamias mokymosi visą gyvenimą strategijas, veiksmingą aktyvios darbo rinkos politiką ir šiuolaikiškas socialinės apsaugos sistemas. Be to, dar geresnių rezultatų galima pasiekti mažinant darbo jėgos mokesčių pleištą, visų pirma mažas pajamas gaunantiems asmenims, ir užtikrinant teisingas mokesčių sistemas;

               (3)tinkamai parengtos ir greitai įgyvendinamos reformos gali padėti panaikinti esamą disbalansą euro zonoje ir neleisti atsirasti naujam. Teminės Euro grupės diskusijos, kuriose daugiau dėmesio skiriama lyginamajai analizei, geriausios patirties taikymui ir tarpusavio spaudimui, gali padėti skatinti konvergenciją siekiant geriausių rezultatų. Todėl Euro grupė turėtų intensyviau plėtoti temines diskusijas apie reformas ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui svarbiose srityse ir reguliariai stebėti euro zonos valstybių narių reformų įgyvendinimą, taip pat pažangą, padarytą siekiant panaikinti disbalansą pagal makroekonominio disbalanso procedūrą;

               (4)fiskalinė politika ekonominėje ir pinigų sąjungoje yra gyvybiškai svarbaus bendro intereso dalykas. Atsakinga nacionalinė fiskalinė politika, kuria laikomasi bendrųjų fiskalinių taisyklių, yra labai svarbi norint užtikrinti skolos tvarumą ir sudaryti sąlygas fiskalinio stabilizavimo priemonėms veikti ir švelninti sukrėtimus konkrečiose šalyse. Be to, atsižvelgiant į didelį euro zonos valstybių narių viena kitai daromą šalutinį poveikį, labai svarbu užtikrinti tinkamą visos euro zonos fiskalinę kryptį ir vengti procikliškos fiskalinės politikos. Todėl reikia gerinti fiskalinės politikos koordinavimą euro zonoje visapusiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto. Šiomis aplinkybėmis 2016 m. euro zonoje numatoma neutrali bendra fiskalinė kryptis, atsižvelgiant į bendras makroekonomines sąlygas ir neigiamą riziką augimui, atrodo tinkama. Remiantis laipsniškai mažėjančio gamybos apimties atotrūkio prognoze, 2017 m. fiskalinė politika turėtų užtikrinti poreikio vengti procikliškumo ir mažinti valstybės skolą, kad būtų atkurtos fiskalinės atsargos, pusiausvyrą. Atsižvelgiant į paskutinius ekonominius ir fiskalinius pokyčius, tai turėtų atsispindėti atnaujintose stabilumo programose, kurios bus rengiamos 2016 m. pavasarį. Fiskalinių strategijų struktūra kol kas nėra pakankamai palanki ekonomikos augimui. Kaip pabrėžta euro zonos valstybėms narėms skirtose 2015 m. vasaros rekomendacijose
                  5
               , valstybės narės turėtų rengti temines diskusijas apie viešųjų finansų kokybės ir tvarumo gerinimą;

               (5)būtina visapusiškai įgyvendinti bankų sąjungą. Pirma, Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyva visose 28 valstybėse narėse turi būti visiškai perkelta iki 2015 m. lapkričio 30 d. Antra, bankų pertvarkymo srityje būtina nedelsiant įgyvendinti tinkamas tarpinio finansavimo priemones, kad Bendras pertvarkymo fondas (BPF) galėtų tenkinti galimus finansavimo poreikius nuo 2016 m. sausio 1 d. Be to, reikėtų kuo greičiau pereinamuoju laikotarpiu susitarti dėl BPF fiskaliniu požiūriu neutralios finansinio stabilumo stiprinimo priemonės. Galiausiai, toliau kurdama bankų sąjungą, 2015 m. lapkričio 24 d. Komisija euro zonos valstybėms narėms pasiūlė sukurti Europos indėlių garantijų sistemą
                  6
               ;

               (6)atsižvelgiant į palankią pinigų politikos kryptį, euro zonos finansų rinkos sąlygos apskritai tebėra palankios. Tačiau vis dar prasti pagrindiniai ekonominiai rodikliai ir didelis privačiojo sektoriaus finansinis įsiskolinimas ir toliau neigiamai veikia bankų paskolų paklausą, taigi ir ekonomikos augimą. Bankų balansams spaudimą tebedaro didelis neveiksnių paskolų skaičius ir dėl to lėtėja skolinimo veikla. Dėl skirtingų ir kartais netinkamų nemokumo procedūrų Europos Sąjungoje dar labiau delsiama mažinti privačiojo sektoriaus skolą ir dėl to stabdomos investicijos;

               (7)nors stiprinant ekonominės ir pinigų sąjungos struktūrą pastaruoju metu nuveikta nemažai, būtina baigti ją kurti. 2015 m. birželio mėn. Penkių pirmininkų pranešime pateikiamas ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo iki 2025 m. planas
                  7
               . 2015 m. spalio 21 d. Europos Komisija priėmė pirmuosius su šia atskaita susijusius tolesnės veiklos pasiūlymus
                  8
               . Euro zonos valstybės narės turėtų prisiimti bendrą atsakomybę ir laiku įgyvendinti trumpojo ir vidutinio laikotarpio iniciatyvas, kuriomis siekiama baigti kurti ekonominę ir pinigų sąjungą. Siekiant toliau kurti palankesnes sąlygas konvergencijai visoje euro zonoje, pasiūlymuose numatytos priemonės, kuriomis stiprinama Europos semestro euro zonos dimensija, be kita ko, anksčiau skelbiant euro zonos rekomendacijas, kad bendri uždaviniai būtų nustatyti proceso pradžioje ir kad euro zonos valstybėms narėms būtų pranešta apie konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų, kurias planuojama vėliau priimti per Europos semestrą, tekstą,

               REKOMENDUOJA euro zonos valstybėms narėms, atskirai ir kartu Euro grupėje, 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.Vykdyti politiką, kuria remiamas ekonomikos atsigavimas, skatinama konvergencija, sudaromos palankesnės sąlygos panaikinti makroekonominį disbalansą ir didinamas koregavimo pajėgumas. Todėl valstybės narės, visų pirma turinčios dideles privačiojo sektoriaus ir užsienio skolas, turėtų įgyvendinti reformas, kuriomis didinamas produktyvumas, skatinamas darbo vietų kūrimas, didinamas konkurencingumas ir gerinamos verslo sąlygos. Didelį einamosios sąskaitos perteklių turinčios valstybės narės turėtų prioritetine tvarka įgyvendinti priemones, kuriomis padedama perteklines santaupas nukreipti į vidaus ekonomiką ir taip skatinamos vidaus investicijos.

               2.Įgyvendinti reformas, kuriomis derinamos i) lanksčios ir patikimos darbo sutartys, kuriomis skatinami asmens statuso pokyčiai darbo rinkoje ir vengiama dviejų pakopų darbo rinkos formavimosi; ii) išsamios mokymosi visą gyvenimą strategijos; iii) veiksminga bedarbiams vėl patekti į darbo rinką padėti skirta politika, iv) šiuolaikiškos socialinės apsaugos sistemos, kuriomis parama teikiama tiems, kuriems jos reikia, ir kuriomis numatomos paskatos integruotis į darbo rinką, ir v) atviros ir konkurencingos produktų ir paslaugų rinkos. Mažinti darbo jėgos mokesčių pleištą, visų pirma mažas pajamas gaunantiems asmenims, nedarant poveikio biudžetui, kad būtų skatinamas darbo vietų kūrimas.

               3.2016 m. išlaikyti numatomą iš esmės neutralią fiskalinę kryptį. Iki 2017 m. mažinti valstybės skolą, kad būtų atkurtos fiskalinės atsargos ir kartu išvengta procikliškumo, visiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto. Diferencijuoti atskirų valstybių narių dedamas fiskalines pastangas, atsižvelgiant į jų atitinkamą būklę, palyginti su SAP reikalavimais, ir jų stabilizavimo poreikius, taip pat šalutinį poveikį euro zonos šalyse. Šiuo tikslu laiku aptarti euro zonos fiskalinę kryptį, prieš rengiant ir teikiant stabilumo programas ir biudžeto planų projektus.

               4.Sudaryti palankesnes sąlygas laipsniškai mažinti neveiksnias bankų paskolas ir gerinti įmonių ir namų ūkių nemokumo bylų nagrinėjimą. Valstybėse narėse, kuriose privačiojo sektoriaus skola yra didelė, skatinti tvarkingai mažinti finansinį įsiskolinimą, be kita ko, sudarant palankesnes sąlygas sureguliuoti netvarias privačiojo sektoriaus skolas.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  Komisijos 2015 m. rudens ekonominė prognozė.

                     (4)
                  2016 m. metinė augimo apžvalga.

                     (5)
                  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.

                     (6)
                  COM(2015) 586 final, 2015 11 24.

                     (7)
                  „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“, Jeano-Claude’o Junckerio pranešimas, parengtas glaudžiai bendradarbiaujant su Donaldu Tusku, Jeroenu Dijsselbloemu, Mario Draghi ir Martinu Schulzu.

                     (8)
                  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/single-market-strategy/communication-emu-steps_en.pdf