title: 2017 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2017/1804 dėl Šengeno sienų kodekso nuostatų dėl laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo Šengeno erdvėje įgyvendinimo

text:
               7.10.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 259/25

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2017/1804
   2017 m. spalio 3 d.
   dėl Šengeno sienų kodekso nuostatų dėl laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo Šengeno erdvėje įgyvendinimo
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               erdvėje be vidaus sienų kontrolės nuspręsti atnaujinti laikiną vidaus sienų kontrolę galima tik išskirtinėmis aplinkybėmis, reaguojant į situacijas, turinčias didelį poveikį tos erdvės, jos dalių arba vienos ar daugiau valstybių narių viešajai tvarkai ar vidaus saugumui. Atsižvelgiant į galimą tokio atnaujinimo poveikį visiems asmenims ir prekėms, galintiems laisvai judėti toje erdvėje be vidaus sienų kontrolės, tai gali būti tik kraštutinė priemonė, taikoma laikantis griežtų reikalavimų dėl laikino atnaujinimo masto ir trukmės;

               (2)

               pagal dabartines Šengeno sienų kodekso nuostatas nustatyta galimybė sparčiai ne ilgesniam kaip 2 mėnesių laikotarpiui atnaujinti laikiną vidaus sienų kontrolę, kai dėl didelės grėsmės viešajai tvarkai ar vidaus saugumui valstybėje narėje būtina imtis neatidėliotinų veiksmų (28 straipsnis). Kodekse taip pat nustatyta galimybė ne ilgesniam kaip 6 mėnesių laikotarpiui atnaujinti sienų kontrolę dėl didelės grėsmės viešajai tvarkai ar vidaus saugumui numatomų įvykių atveju (25 straipsnis). Drauge taikant Šengeno sienų kodekso 28 ir 25 straipsnius sienų kontrolę galima išlaikyti iš viso iki aštuonių mėnesių. Be to, naujos grėsmės viešajai tvarkai ar vidaus saugumui atveju taisyklės taikomos iš naujo (taigi kontrolės laikotarpio trukmė skaičiuojama iš naujo);

               (3)

               Šengeno sienų kodekso 29 straipsnyje nustatyta išskirtinėmis aplinkybėmis taikytina procedūra, pagal kurią leidžiama iki 2 metų atnaujinti vidaus sienų kontrolę, kai bendram erdvės be vidaus sienų kontrolės veikimui kyla grėsmė dėl ilgalaikių didelių išorės sienų kontrolės trūkumų, nustatytų atliekant Šengeno vertinimą. Priėmus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1624 (1), šia procedūra taip pat gali būti naudojamasi, kai valstybė narė nesiima būtinų veiksmų, atsižvelgdama į pažeidžiamumo vertinimą, arba nebendradarbiauja su Agentūra, kai dėl padėties prie išorės sienų būtina imtis skubių veiksmų;

               (4)

               nors daugeliu atvejų šiuo metu galiojančių terminų pakakdavo, pastaruoju metu paaiškėjo, kad tam tikros didelės grėsmės viešajai tvarkai arba vidaus saugumui gali išlikti ilgiau nei numatyti laikotarpiai – pavyzdžiui, teroristinių išpuolių arba nekontroliuojamo antrinio judėjimo Sąjungoje atveju;

               (5)

               Komisija priėmė pasiūlymą iš dalies pakeisti atitinkamas Šengeno sienų kodekso nuostatas, kad ateityje būtų galima šalinti tokias ilgalaikes grėsmes. Pasiūlymu iš dalies pakeičiami Šengeno sienų kodekso 25 straipsnyje nustatyti terminai numatomų įvykių atveju ir pripažįstama, kad gali būti pateisinama atnaujintą vidaus sienų kontrolę pratęsti ilgesniam laikui nei šiuo metu nustatyti terminai – ne ilgesniam negu dvejų metų laikotarpiui. Be to, pasiūlyme taip pat nustatyta galimybė dar pratęsti vidaus sienų kontrolę, kai konkreti grėsmė vidaus saugumui ar viešajai tvarkai išlieka net pasibaigus tam terminui;

               (6)

               kartu su šiais naujais terminais teikiami ir papildomi procedūriniai reikalavimai valstybėms narėms, kurie turi būti įvykdyti prieš atnaujinant arba pratęsiant vidaus sienų kontrolę. Visų pirma valstybės narės turi savo pranešimus pagrįsti rizikos vertinimu, kuriame parodoma, kad ketinama atnaujinti arba pratęsti vidaus sienų kontrolė yra kraštutinė priemonė, ir paaiškinama, kaip vidaus sienų kontrolė padėtų sumažinti nustatytą grėsmę. Be to, Komisija dabar turi pateikti nuomonę, kai vidaus sienų kontrolės taikymo laikotarpis viršija šešis mėnesius. Nuostatos, susijusios su vadinamąja konsultavimosi procedūra po Komisijos nuomonės, taip pat iš dalies pakeistos, siekiant atspindėti naują Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų bei Europolo vaidmenį, ir užtikrinti, kad į tokių konsultacijų rezultatus, visų pirma dėl kaimyninių valstybių narių dalyvavimo, būtų tinkamai atsižvelgiama. Visais šiais pakeitimais siekiama užtikrinti, kad vidaus sienų kontrolės atnaujinimas būtų taikomas tik būtinais ir pagrįstais atvejais ir tiek laiko, kiek tai būtina ir pagrįsta;

               (7)

               siūlomi Šengeno sienų kodekso pakeitimai grindžiami galiojančiomis nuostatomis. Laukiant, kol bus priimtas iš dalies keičiamas Šengeno sienų kodeksas, kaip apibūdinta pirmiau, labai svarbu, kad visos valstybės narės, ketinančios atnaujinti laikiną vidaus sienų kontrolę, visapusiškai įgyvendintų esamų Šengeno sienų kodekso nuostatų reikalavimus, pagal kuriuos jau dabar reikalaujama, kad valstybės narės, ketinančios pasinaudoti šia priemone, pirmiausia išnagrinėtų sienų kontrolei alternatyvias priemones ir bendradarbiautų su kaimyninėmis valstybėmis narėmis;

               (8)

               pagal Šengeno sienų kodekso 26 straipsnį prieš priimdama sprendimą atnaujinti arba pratęsti laikiną vidaus sienų kontrolę atitinkama valstybė narė turėtų įvertinti, kokiu mastu tokia priemonė, tikėtina, tinkamai sumažintų grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, ir ar ši priemonė būtų proporcinga tai grėsmei, atsižvelgdama, be kita ko, į tikėtiną tokios priemonės poveikį laisvam asmenų judėjimui erdvėje be vidaus sienų kontrolės. Taigi tikslinė kontrolė, grindžiama nuolat naujinama rizikos analize ir žvalgybine informacija, padėtų optimizuoti kontrolės naudą ir sumažinti neigiamą jos poveikį laisvam judėjimui;

               (9)

               valstybėms narėms, kurioms dėl atnaujintos kontrolės tam tikruose pasienio ruožuose daromas poveikis, turėtų būti leidžiama reguliariai pateikti savo nuomonę dėl kontrolės būtinumo; taip turėtų būti siekiama užtikrinti visų susijusių valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir reguliariai tikrinti, ar priemonės proporcingos įvykiams, dėl kurių atnaujinama sienų kontrolė, ir grėsmei viešajai tvarkai ar vidaus saugumui. Valstybė narė, nusprendusi atnaujinti tokią kontrolę, turėtų atsižvelgti į tokią nuomonę nagrinėdama ir peržiūrėdama tokios kontrolės būtinumą, siekdama ją nuolat pritaikyti prie aplinkybių;

               (10)

               pagal Šengeno sienų kodekso 27 straipsnio 1 dalies e punktą valstybė narė, atnaujinanti arba pratęsianti vidaus sienų kontrolę, turėtų, be kita ko, pateikti informaciją apie priemones, kurių dėl planuojamos sienų kontrolės turėtų imtis kitos valstybės narės. Be to, pagal Šengeno sienų kodekso 27 straipsnio 5 dalį gali būti organizuojami bendri valstybės narės, ketinančios atnaujinti vidaus sienų kontrolę, kitų valstybių narių, ypač tų, kurioms tokios priemonės turi tiesioginės įtakos, ir Komisijos susitikimai, siekiant prireikus užtikrinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą. Tokiais ryšiais su kaimyninėmis valstybėmis narėmis turėtų būti naudojamasi siekiant apriboti poveikį laisvam judėjimui;

               (11)

               kadangi laikinas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas galimas tik išskirtinėmis aplinkybėmis, kaip kraštutinė priemonė, valstybės narės visų pirma turėtų išnagrinėti, ar, siekiant veiksmingai pašalinti nustatytą grėsmę, nebūtų galima panaudoti kitų, sienų kontrolei alternatyvių, priemonių, ir turėtų nuspręsti imtis vidaus sienų kontrolės atnaujinimo tik kaip kraštutinės priemonės, kai tokiomis mažiau tarpvalstybinį eismą ribojančiomis priemonėmis negalima tinkamai pašalinti nustatytų grėsmių. Atitinkamos valstybės narės turėtų pranešti apie šio nagrinėjimo rezultatus ir priežastis, dėl kurių pasirinkta sienų kontrolė, savo pranešime pagal Šengeno sienų kodekso 27 straipsnio 1 dalį;

               (12)

               šiuo atžvilgiu valstybės narės turėtų dėti visas būtinas pastangas, kad toliau visapusiškai įgyvendintų 2017 m. gegužės 12 d. Komisijos rekomendaciją (C(2017) 3349 final) dėl proporcingų policijos patikrinimų ir policijos bendradarbiavimo Šengeno erdvėje;

               (13)

               ši rekomendacija turėtų būti įgyvendinama visapusiškai paisant pagrindinių teisių;

               (14)

               ši rekomendacija turėtų būti skirta visoms Šengeno valstybėms, kurioms privaloma Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 (2) III antraštinė dalis,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

      POVEIKIO LAISVAM JUDĖJIMUI RIBOJIMAS

   Siekdamos užtikrinti tinkamą poreikio apsaugoti viešąją tvarką ar vidaus saugumą valstybėse narėse ir erdvės be vidaus sienų kontrolės naudos pusiausvyrą, valstybės narės, ketinančios atnaujinti laikiną vidaus sienų kontrolę, pagal Šengeno sienų kodekso 26 straipsnį vertindamos laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo pagal Šengeno sienų kodekso 25 ir 28 straipsnius būtinumą ir proporcingumą, turėtų atidžiai atsižvelgti į toliau nurodytus aspektus ir reguliariai juos vertinti:

               a)

               tikėtiną tokio atnaujinimo poveikį laisvam asmenų judėjimui erdvėje be vidaus sienų kontrolės;

               b)

               tikėtiną tokio atnaujinimo poveikį vidaus rinkai.

         Šiuo tikslu valstybės narės, ketinančios atnaujinti laikiną vidaus sienų kontrolę, turėtų pranešime pagal Šengeno sienų kodekso 27 straipsnio 1 dalį pateikti savo planuojamos atnaujinti arba pratęsti vidaus sienų kontrolės poveikio laisvam judėjimui ir vidaus rinkai vertinimo rezultatus.
   Valstybės narės, ketinančios atnaujinti laikiną vidaus sienų kontrolę, turėtų nesiimti jokių priemonių, nepateisinamų nustatyta didelė grėsme viešajai tvarkai ar vidaus saugumui. Pavyzdžiui, jos turėtų vidaus sienų kontrolę atnaujinti tik tuose sienų ruožuose, kuriuose tai tikrai būtina reaguojant į nustatytą grėsmę.

      BENDRA ATSAKOMYBĖ IR BENDRADARBIAVIMAS

   Atsižvelgdamos į šį tikslą sumažinti poveikį laisvam judėjimui, valstybės narės, ketinančios atnaujinti laikiną vidaus sienų kontrolę, turėtų:

               a)

               iš anksto konsultuotis su valstybėmis narėmis, kurioms numatytas atnaujinimas turės įtakos;

               b)

               nuolat glaudžiai bendradarbiauti, kad kontrolę būtų galima nuolat peržiūrėti ir pritaikyti, atsižvelgiant į kintančius poreikius ir poveikį vietos lygmeniu;

               c)

               būti pasirengusios padėti viena kitai veiksmingai įgyvendinti sienų kontrolę, kai tai reikalinga ir pagrįsta.

      ALTERNATYVIŲ PRIEMONIŲ NAUDOJIMAS

   Siekdamos užtikrinti, kad laikinas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas būtų kraštutinė priemonė, naudojama tik kai nustatytos didelės rizikos viešajai tvarkai ar vidaus saugumui negalima tinkamai pašalinti kitomis priemonėmis, valstybės narės turėtų visapusiškai taikyti 2017 m. gegužės 12 d. Komisijos rekomendaciją (C(2017) 3349 final) dėl proporcingų policijos patikrinimų ir policijos bendradarbiavimo Šengeno erdvėje.

      Priimta Briuselyje 2017 m. spalio 3 d.

            Komisijos vardu

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Komisijos narys

      (1)  2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 863/2007, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2004 ir Tarybos sprendimas 2005/267/EB (OL L 251, 2016 9 16, p. 1).

      (2)  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (OL L 77, 2016 3 23, p. 1).


title: 2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl skiepijimo nuo sezoninio gripo (Tekstas svarbus EEE)

text:
               29.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 348/71

      TARYBOS REKOMENDACIJA

   2009 m. gruodžio 22 d.
   dėl skiepijimo nuo sezoninio gripo
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2009/1019/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 168 straipsnio 6 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Sezoninis gripas – užkrečiama virusinė liga, žiemos mėnesiais Europoje dažniausiai tampanti epidemija. Tai – viena rimčiausių ir labiausiai paplitusių užkrečiamųjų ligų, taip pat viena svarbiausių sergamumo ir mirtingumo visose valstybėse narėse priežasčių.

               (2)

               Kai kuriais atvejais įvykus komplikacijoms nesunki kvėpavimo takų infekcija gali virsti sunkiu plaučių uždegimu arba gali išsivystyti kitų antrinių komplikacijų, kurios kartais baigiasi mirtimi. Šios komplikacijos žymiai dažniau kyla vyresnio amžiaus žmonių grupėse ir lėtinių sveikatos sutrikimų turintiems žmonėms.

               (3)

               Sezoninio gripo poveikį galima sušvelninti vakcinomis, tačiau viruso antigeninė sudėtis dažnai kinta, todėl Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) ekspertų grupės reguliariai peržiūri vakcinų sudėtį.

               (4)

               2003 m. Pasaulio sveikatos asamblėja priėmė Rezoliuciją Nr. 56.19 dėl visų didelės rizikos grupėms priklausančių žmonių skiepijimo nuo sezoninio gripo masto didinimo, siekiant, kad iki 2006 m. būtų skiepijama bent 50 % vyresnio amžiaus žmonių grupėms priklausančių gyventojų, o iki 2010 m. – 75 %.

               (5)

               2005 m. spalio 26 d. ir 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliucijas, pavadintas atitinkamai, „Kovos su gripo pandemija strategija“ ir„,,Pasirengimas gripo pandemijai ir atsako planavimas Europos bendrijoje“, kuriomis valstybės narės raginamos didinti skiepijimo nuo gripo mastą pagal PSO rekomendacijas. Tose rezoliucijose valstybės narės taip pat raginamos didinti skiepijimo mastą laikotarpiu tarp pandemijų, kaip rekomenduoja PSO.

               (6)

               Todėl reikėtų imtis suderintų veiksmų Europos Sąjungos lygiu, kad skatinant rizikos grupėms priklausančių asmenų ir sveikatos priežiūros įstaigų darbuotojų skiepijimą sezoninio gripo poveikis būtų sušvelnintas. Šia rekomendacija siekiama kuo anksčiau ir pageidautina iki 2014–2015 m. žiemos sezono pasiekti PSO rekomenduojamą 75 % vyresnio amžiaus žmonių skiepijimo mastą. Atsižvelgiant į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) paskelbtas gaires, šis 75 % tikslas, jei įmanoma, turėtų būti taikomas ir rizikos grupei, kuriai priklauso lėtinių sveikatos sutrikimų turintys žmonės.

               (7)

               Išaugus rizikos grupių skiepijimo rodikliams, išaugtų bendri skiepijimo, įskaitant sveikatos priežiūros įstaigų darbuotojų skiepijimą, rodikliai.

               (8)

               Siekiant šių pokyčių, pirmiausia rengiant visuomenės ir specialistų švietimo kampanijas visi sveikatos priežiūros sektoriaus dalyviai, rizikos grupės, sveikatos priežiūros įstaigų darbuotojai, gydytojai, sveikatos priežiūros sistemos pareigūnai ir politinius sprendimus šioje srityje priimantys asmenys informuojami apie sezoninio gripo problemą. Sveikatos priežiūros įstaigų darbuotojams turėtų būti išaiškinta, jog jų pacientams, kurie yra labiau pažeidžiami, kyla itin didelis pavojus. Sveikatos priežiūros įstaigų darbuotojai taip pat turėtų žinoti, kad jiems tenka atsakomybė už deramą savo pacientų informavimą apie skiepijimą.

               (9)

               Siekiant tinkamai įvertinti padėtį visose valstybėse narėse, svarbu visų pirma surinkti konkrečius ir palyginamus nacionalinius duomenis apie rizikos grupių skiepijimosi apimtis. Iki šiol tokius duomenis ne visada būdavo įmanoma gauti. Remdamosi šiais duomenimis, Komisija ir valstybės narės, pasitelkdamos turimas tarptautinio bendradarbiavimo sveikatos srityje priemones, galės pasidalinti informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais su trečiosiomis šalimis.

               (10)

               2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 851/2004, steigiančiu Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą (1) (toliau – ECDC), visų pirma nustatyta ECDC užduotis teikti technines ir mokslines konsultacijas Komisijai ir valstybėms narėms. ECDC taip pat administruoja sezoninio gripo priežiūros tinklą pagal 1999 m. gruodžio 22 d. Komisijos sprendimą 2000/96/EB dėl užkrečiamųjų ligų, kurios turi būti laipsniškai įtrauktos į Bendrijos tinklą pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 2119/98/EB (2). Todėl ECDC turėtų padėti valstybėms narėms teikdamas mokslines konsultacijas skiepijimo nuo sezoninio gripo klausimais.

               (11)

               Sprendžiant skiepijimo nuo sezoninio gripo klausimą, PSO rekomenduojamą 75 % vyresnio amžiaus žmonių skiepijimo mastą bus aiškiai lengviau pasiekti, jei Europos Sąjungos lygiu bus imamasi suderintų veiksmų,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               1.

               Valstybės narės raginamos priimti ir įgyvendinti atitinkamai nacionalinius, regioninius ar vietos veiksmų planus arba politiką, skirtus didinti skiepijimo nuo sezoninio gripo mastą, kad kuo anksčiau ir pageidautina iki 2014–2015 m. žiemos sezono būtų pasiektas 75 % vyresnio amžiaus žmonių ir, jei įmanoma, kitų 2 punkto a papunktyje nurodytų rizikos grupių skiepijimo mastas. Be to, valstybės narės raginamos didinti sveikatos priežiūros įstaigų darbuotojų skiepijimo mastą.
               Veiksmų planuose arba politikoje turėtų būti atsižvelgiama į nacionaliniu lygiu nustatytas spragas ir nustatoma 2 punkto b ir c papunkčiuose nurodytų veiksmų įgyvendinimo tvarka.

               2.

               Įgyvendinant 1 punkte nurodytus veiksmų planus ar politiką valstybės narės raginamos:

                           a)

                           atsižvelgti į ECDC gairėse pateikiamas sąvokų „vyresnio amžiaus žmonių grupės“ ir „rizikos grupės“ apibrėžtis;

                           b)

                           matuoti skiepijimo apimtis visose rizikos grupėse ir nagrinėti priežastis, dėl kurių kai kurie žmonės nepageidauja skiepytis;

                           c)

                           skatinti švietimo, mokymo ir informacijos apie sezoninį gripą ir skiepijimą mainus, organizuojant:

                                       i)

                                       sveikatos priežiūros įstaigų darbuotojų informavimo veiksmus;

                                       ii)

                                       rizikos grupių ir joms priklausančių asmenų šeimos narių informavimo apie gripo keliamą pavojų ir šios ligos prevenciją veiksmus;

                                       iii)

                                       efektyvius informavimo veiksmus, skirtus skiepijimo apimčių augimo kliūtims pašalinti.

               3.

               Valstybės narės raginamos savanorišku pagrindu pateikti Komisijai šios rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitas, visų pirma nurodydamos pasiektą rizikos grupių skiepijimo mastą.

               4.

               Komisijos prašoma Tarybai reguliariai teikti šios rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitas, parengtas remiantis duomenimis, kuriuos pateiks valstybės narės.

               5.

               Komisijos prašoma per mokslinių tyrimų bendrąsias programas toliau remti gripo mokslinius tyrimus.

      Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. CARLGREN

      (1)  OL L 142, 2004 4 30, p. 1.

      (2)  OL L 28, 2000 2 3, p. 50.


title: 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2016/2125 dėl pramonės pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB parengtų savireguliacijos priemonių gairių (Tekstas svarbus EEE )

text:
               3.12.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 329/109

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2016/2125
   2016 m. lapkričio 30 d.
   dėl pramonės pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB parengtų savireguliacijos priemonių gairių
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/125/EB (1) 15 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad jei gaminys atitinka jo 2 dalyje išvardytus kriterijus, jam taikoma įgyvendinimo priemonė arba savireguliacijos priemonė;

               (2)

               Direktyvos 2009/125/EB 15 straipsnio 2 dalyje nustatyti kriterijai, kuriuos turi atitikti gaminiai, kad jiems būtų taikoma įgyvendinimo arba savireguliacijos priemonė, be kita ko, apimantys reikalavimus, kad būtų didelė gaminio pardavimo Sąjungoje apimtis (daugiau kaip 200 000 vienetų per metus), kad gaminys turėtų didelį poveikį aplinkai ir didelį poveikio aplinkai gerinimo potencialą, nereikalaujantį pernelyg didelių išlaidų, atsižvelgiant į tai, kad nėra kitų susijusių Sąjungos teisės aktų, taip pat į rinkos nepakankamumą ir didelius rinkoje esančių gaminių su vienodu funkciniu naudingumu aplinkosauginio veiksmingumo skirtumus;

               (3)

               Direktyvos 2009/125/EB 17 straipsnyje nustatyta, kad kaip alternatyva produktų grupei taikomoms įgyvendinimo priemonėms gali būti pateikti savanoriški susitarimai arba kitos savireguliacijos priemonės; jie įvertinami remiantis bent direktyvos VIII priedu;

               (4)

               produktams turėtų būti taikomi alternatyvūs veiksmai, kaip antai Direktyvos 2009/125/EB 17 straipsnyje numatyti pramonės savireguliacijos savanoriški susitarimai, o ne privalomos įgyvendinimo priemonės, jeigu galima tikėtis, kad tokie veiksmai leis siekti politikos tikslų greičiau arba pigiau nei privalomos priemonės;

               (5)

               Komisija parengė pramonės rengiamų savireguliacijos priemonių gaires, siekdama palengvinti tokių priemonių kūrimą ir įgyvendinimą ir užtikrinti jų nuoseklumą;

               (6)

               gairėse visų pirma aptariamas Direktyvos 2009/125/EB VIII priede pateiktų kriterijų sąrašas, kurį Komisija gali naudoti siekdama įvertinti savireguliacijos iniciatyvos, kaip alternatyvos įgyvendinimo priemonėms, priimtinumą ir į kurį įtraukti kriterijai, susiję su atvirumu dalyvavimui, pridėtine verte, reprezentatyvumu, kiekybiniais ir tarpiniais tikslais, pilietinės visuomenės dalyvavimu, stebėsena ir pranešimais, savireguliacijos iniciatyvos administravimo rentabilumu, tvarumu ir paskatų suderinamumu;

               (7)

               Direktyvos 2009/125/EB VIII priede nustatyta, kad jame pateiktų kriterijų sąrašas nėra išsamus, o direktyvos 17 straipsnyje nustatyta, kad savireguliacijos priemonė turi būti vertinama remiantis bent VIII priedu. Gairėse visų pirma turėtų būti nurodyta, kaip savireguliacijos priemonė turėtų būti taikoma, kas joje gali dalyvauti, taip pat nurodyti su informacija ir stebėsena, pranešimais ir atitiktimi reikalavimams susiję aspektai;

               (8)

               gairės buvo aptartos su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis pagal Direktyvos 2009/125/EB 18 straipsnį įsteigtame Konsultacijų forume;

               (9)

               kaip reikalaujama Direktyvos 2009/125/EB VIII priedo 6 punkte, savireguliacijos priemonėse turėtų būti numatyta gerai sudaryta pranešimų ir stebėsenos sistema. Komisija, padedama Konsultacijų forumo ir Direktyvos 2009/125/EB 19 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, turėtų stebėti, kaip savireguliacijos priemonės taikomos ir, jei savireguliacijos priemonių tikslai nepasiekiami, turėtų apsvarstyti privalomų įgyvendinimo priemonių įvedimo galimybę,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               1.

               Pramonė turėtų vadovautis priede pateiktomis gairėmis. Šios gairės padės užtikrinti, kad ekologinio projektavimo savireguliacijos priemonę Komisija laikys tinkama įgyvendinimo priemonės alternatyva.

               2.

               Rekomendacija turėtų būti paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Priimta Briuselyje 2016 m. lapkričio 30 d.

            Komisijos vardu

         Miguel ARIAS CAÑETE

            Komisijos narys

      (1)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (OL L 285, 2009 10 31, p. 10).

      PRIEDAS
      1.   TIKSLAI
      Savireguliacija – tai praktika, kai verslo ar pramonės sektoriai savo iniciatyva parengia elgesio arba veiklos apribojimų kodeksus ir yra atsakingi už jų laikymąsi. Visiška savireguliacija pasitaiko retai ir paprastai Sąjungos lygmeniu Komisija inicijuoja savireguliacijos priemonės rengimą arba padeda ją rengti. Vykdydama geresnio reglamentavimo (1) politiką Komisija tinkamai parengtus nereguliuojamojo pobūdžio metodus laiko alternatyviais politikos sprendimais.
      Direktyvoje 2009/125/EB (toliau – direktyva) savanoriški susitarimai arba kitos savireguliacijos priemonės numatomi kaip alternatyva ja grindžiamiems įgyvendinimo reglamentams, jiems teikiant pirmenybę, jeigu galima tikėtis, kad jie leis siekti politikos tikslų greičiau arba pigiau nei privalomi reikalavimai (2). Direktyvoje pateikiami orientaciniai savireguliacijos priemonių vertinimo kriterijai (3), tačiau, remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant tris Komisijos iki šiol pripažintus savanoriškus susitarimus (4), direktyvos 18 straipsnyje nustatyto Konsultacijų forumo nariai nurodė poreikį parengti gaires dėl šių kriterijų, visų pirma stebėsenos ir pranešimų (ataskaitų) teikimo gaires.
      Šių gairių tikslas – padėti parengti ir įgyvendinti savireguliacijos priemones pagal direktyvą. Jomis siekiama padėti pramonei ir palengvinti nuoseklų savireguliacijos priemonių įgyvendinimą. Jose atsižvelgiama į geresnio savireguliavimo ir bendro reguliavimo principus (5).
      Šios gairės padės užtikrinti, kad ekologinio projektavimo savireguliacijos priemonę Komisija laikys tinkama įgyvendinimo priemonės alternatyva. Ne vėliau kaip 2018 m. Komisija turėtų gauti pasiūlymą peržiūrėti kuo labiau su gairėmis suderintas esamas ekologinio projektavimo savireguliacijos priemones.
      2.   EKOLOGINIO PROJEKTAVIMO SAVIREGULIACIJOS PRIEMONIŲ PRIPAŽINIMAS
      Komisija teiks pirmenybę į direktyvos 16 straipsnyje numatytą darbo planą įtrauktoms gaminių grupėms taikomoms ekologinio projektavimo savireguliacijos priemonėms. Pramonė turėtų pateikti Komisijai tokioms gaminių grupėms taikomos savireguliacijos priemonės pasiūlymą prieš atlikdama atitinkamos gaminių grupės techninę, aplinkosauginę ir ekonominę analizę (parengiamąjį tyrimą) arba per ją.
      Pramonės gali būti paprašyta iš dalies pakeisti pasiūlymą, kad būtų atsižvelgta į Komisijos ir Konsultacijų forumo pateiktas pastabas.
      Jei Komisija nusprendžia pripažinti savireguliacijos priemonę, ji nepriims ekologinio projektavimo įgyvendinimo reglamento. Tačiau jei atlikus savireguliacijos priemonės stebėseną arba pagal iš suinteresuotųjų šalių gautus atsiliepimus galima daryti išvadą apie savireguliacijos priemonės taikymo trūkumus, Komisija iš naujo įvertins padėtį.
      Tai, kad savireguliacijos priemonė pripažįstama, nekliudo Komisijai dėl atitinkamų gaminių grupių priimti teisės aktus pagal kitas politikos priemones (pvz., Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/30/ES (6), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/2010 (7)).
      3.   EKOLOGINIO PROJEKTAVIMO SAVIREGULIACIJOS PRIEMONIŲ GAIRĖS
      Pramonės parengtoje ekologinio projektavimo savireguliacijos priemonėje turėtų būti nustatytos jos taikymą apibrėžiančios taisyklės. Siekiant užtikrinti pagal direktyvą pripažintų savireguliacijos priemonių vienodumą ir palengvinti jų rengimą ir įgyvendinimą, rengiant savireguliacijos priemones turėtų būti laikomasi toliau nurodytų gairių. Savireguliacijos priemonėje gali būti nustatyta papildomų taisyklių, be tų, kurios nurodytos gairėse, ir jomis gali būti išplėstos gairėse nustatytos taisyklės.
      3.1.   Atvirumas dalyvavimui

      Įmonės, norinčios parengti savireguliacijos priemonę, turėtų viešai paskelbti apie savo ketinimą tai daryti prieš šios priemonės kūrimo proceso pradžią. Jos turėtų nurodyti, į ką kreiptis, kad būtų sudaryta galimybė kitoms įmonėms dalyvauti.
      Savireguliacijos priemonėje turėtų būti išvardytos priemonę pasirašiusios įmonės. Turėtų būti suteikta galimybė prie savireguliacijos priemonės bet kuriuo metu prisijungti toje pačioje gaminių rinkoje veikiančioms įmonėms su sąlyga, kad jos prisidės prie jos taikymo išlaidų. Prie savireguliacijos priemonės turėtų būti pridėta narystės forma: ją turi užpildyti ir pasirašyti įmonė, norinti tapti ją pasirašiusiu subjektu. Priemonę pasirašę subjektai turėtų nepagrįstai nedelsdami nusiųsti Komisijai užpildytų ir pasirašytų narystės formų originalą.
      Iš savireguliacijos priemonės pasitraukiantis priemonę pasirašęs subjektas turėtų ne vėliau kaip prieš mėnesį raštiškai apie tai pranešti iniciatyvinio komiteto pirmininkui (žr. 3.5 skirsnį). Pirmininkas apie priemonę pasirašiusio subjekto pasitraukimą turėtų per savaitę nuo pranešimo raštu gavimo informuoti iniciatyvinį komitetą.
      3.2.   Pridėtinė vertė

      Prie savireguliacijos priemonių pasiūlymų arba peržiūrėtų esamų savireguliacijos priemonių versijų turėtų būti pateiktas aiškinamasis raštas, kuriame turėtų būti paaiškinta, kaip pagal pasiūlymą ekologinio projektavimo tikslai būtų pasiekti greičiau ar pigiau nei pagal privalomus reikalavimus ir pateikta tai pagrindžiančių įrodymų.
      Jeigu visi priemonę pasirašę subjektai arba jų dalis sudarė atskirą susitarimą arba bet kokios rūšies asociaciją savireguliacijos priemonės tikslų atžvilgiu, turėtų būti paminėti ir viešai prieinami visi su susitarimu arba asociacija susiję reikiami dokumentai.
      Savireguliacijos priemonėje turėtų būti numatyta visų esminių elementų peržiūra, nurodant datą arba konkrečias aplinkybes, kurioms susiklosčius peržiūra pradedama. Peržiūros laikas turėtų būti pagrįstas poreikiu, kad priemonė (ir toliau) teiktų pridėtinę vertę, atsižvelgiant į priemonės reikalavimų etapus ir į atitinkamos gaminių grupės technologijų plėtros spartą.
      Atliekant peržiūrą turėtų būti įvertinta, ar reikia parengti naują priemonės versiją. Peržiūros ir persvarstymo procesas turėtų būti atviras iniciatyvinio komiteto stebėtojams. Peržiūros proceso rezultatai ir prireikus pasiūlymas persvarstyti savireguliacijos priemonę turėtų būti pateikti Komisijai.
      3.3.   Reprezentatyvumas

      Savireguliacijos priemonėje turėtų būti nurodyta ją pasirašiusių subjektų rinkos aprėptis, t. y. jų rinka turėtų sudaryti bent 80 % pateikiamų į Sąjungos rinką ir (arba) pradedamų naudoti gaminių (8), kuriems taikoma priemonė, rūšies vienetų. Priemonę pasirašę subjektai turėtų pateikti nepriklausomo juridinio ar fizinio asmens parengtų arba patikrintų įrodymų, kuriais patvirtinama, kad savireguliacijos priemonė taikoma bent 80 % rinkos. Šie duomenys Komisijai turėtų būti nusiųsti:

                  —

                  pateikiant savireguliacijos priemonę arba peržiūrėtą esamos savireguliacijos priemonės versiją, kurių duomenys buvo gauti arba atnaujinti per pastaruosius šešis mėnesius,

                  —

                  per tris mėnesius nuo bet kokio priemonę pasirašiusių subjektų pasikeitimo (pvz., po priemonę pasirašiusio subjekto pasitraukimo arba atitinkamos priemonę pasirašiusio subjekto dalies pardavimo priemonės nepasirašiusiam subjektui), nebent iš naujausios ataskaitos matyti, kad po pasikeitimo rinkos aprėptis išliks bent 80 %, ir

                  —

                  po dvejų metų nuo naujausios ataskaitos išsiuntimo, siekiant atnaujinti aprėptį po pasikeitimų rinkoje.
                  Savireguliacijos priemonėje turėtų būti apibrėžtas (-i) tikslus (-ūs) rodiklis (-iai), naudotas (-i) deklaruotai rinkos aprėpčiai įvertinti. Rodikliai turėtų būti objektyvūs, išmatuojami ir tokie, kad juos galėtų patikrinti nepriklausoma įstaiga. Šie rodikliai turėtų apimti visas su energija susijusių gaminių kategorijas, kurioms taikoma priemonė.

            3.4.   Kiekybiniai ir tarpiniai tikslai

      Savireguliacijos priemonėje turėtų būti išvardytos visos gaminių, kuriems priemonė taikoma, rūšys, pateiktos šių gaminių apibrėžtys ir nurodytos gaminių, priklausančių gaminių grupei, kuriai taikoma savireguliacijos priemonė, bet netaikomi jos reikalavimai, rūšys. Bet kokios taikomos išimtys turėtų būti pagrįstos.
      Savireguliacijos priemonėje turėtų būti nustatyti gaminių, kuriems ji taikoma, projektavimo ir, kai tinkama, informacijos reikalavimai. Reikalavimai turėtų būti susiję su dideliu poveikiu aplinkai per gaminio gyvavimo ciklą ir jais turėtų būti siekiama pagerinti šių gaminių aplinkosauginį veiksmingumą.
      Turėtų būti įmanoma įvertinti atitiktį reikalavimams naudojant aiškius ir patikimus rodiklius. Turėtų būti pateikta išsamesnės informacijos, kaip atitiktis turėtų būti vertinama ir tikrinama. Savireguliacijos priemonėje turėtų būti nurodyti dokumentai, kuriais grindžiami siūlomi reikalavimai. Turėti būti pažymėti visi dideli siūlomų reikalavimų ir dokumentų skirtumai.
      Reikalavimai turėtų būti pateikti nurodant jų taikymo datą, o jei savireguliacijos priemonė apima ilgą laikotarpį, joje turėtų būti nurodyti tolesni reikalavimų lygmenys. Reikalavimai turėtų būti taikomi bent 90 % visų kiekvieno priemonę pasirašiusio subjekto pateikiamų į rinką ir (arba) pradedamų naudoti vienetų (kuriems taikoma savireguliacijos priemonė).
      3.5.   Pilietinės visuomenės dalyvavimas

      Dėl bet kokio savireguliacijos priemonės pasiūlymo turėtų būti konsultuojamasi su Konsultacijų forumu, kurį sudaro valstybių narių atstovai, pramonė, profesinės sąjungos, prekybininkai, mažmenininkai, importuotojai, aplinkos apsaugos grupės ir vartotojų organizacijos.

         Iniciatyvinis komitetas

      Pagal savireguliacijos priemonę turėtų būti įsteigtas iniciatyvinis komitetas, kuris administruos priemonės taikymą.
      Iniciatyvinį komitetą turėtų sudaryti visi savireguliacijos priemonę pasirašę subjektai ir Komisija. Kiekvienam jų turėtų atstovauti po vieną lygias balsavimo teises turintį narį.
      Konsultacijų forumo nariai ir nepriklausomas tikrintojas iniciatyviniame komitete turėtų turėti stebėtojo be balsavimo teisės statusą.
      Iniciatyvinis komitetas turėtų susitikti bent kartą per metus Briuselyje. Iniciatyvinio komiteto posėdžiai turėtų būti atviri suinteresuotosioms šalims, įskaitant sektoriui, kuriam taikoma savireguliacijos priemonė, priklausančioms, tačiau jos nepasirašiusioms įmonėms.
      Iniciatyvinis komitetas turėtų iš savo narių išsirinkti pirmininką. Pirmininkas turėtų į iniciatyvinio komiteto posėdžio darbotvarkės projektą įtraukti visus klausimus, kuriuos norėtų nagrinėti jo nariai ir stebėtojai. Kvietimai į iniciatyvinio komiteto posėdį turėtų būti išsiųsti visiems nariams ir stebėtojams. Pranešimas apie iniciatyvinio komiteto posėdį, įskaitant darbotvarkės projektą, turėtų būti paskelbtas savireguliacijos priemonės interneto svetainėje ne vėliau kaip prieš vieną mėnesį iki posėdžio.
      Dokumentai, kurie turi būti pateikti ir svarstomi iniciatyvinio komiteto posėdyje, turėtų būti nusiųsti visiems iniciatyvinio komiteto nariams ir stebėtojams ir paskelbti savireguliacijos priemonės interneto svetainėje ne vėliau kaip likus savaitei iki posėdžio.
      Visi dalyviai turėtų turėti teisę pasisakyti iniciatyvinio komiteto posėdžiuose ir prašyti, kad pirmininkas jų nuomonę įtrauktų į protokolą.
      Protokolo projektas turėtų būti nusiųstas visiems iniciatyvinio komiteto nariams ir stebėtojams ir jiems turėtų būti suteiktos bent dvi savaitės pastaboms dėl jo pateikti. Galutinis protokolas turėtų būti paskelbtas savireguliacijos priemonės interneto svetainėje per vieną mėnesį nuo posėdžio dienos.

         Interneto svetainė

      Turėtų būti sukurta savireguliacijos priemonės interneto svetainė. Svetainėje turėtų būti pateikta bent:

                  —

                  naujausia ir ankstesnės savireguliacijos priemonės redakcijos,

                  —

                  nuolat atnaujinamas priemonę pasirašiusių subjektų sąrašas ir naujausia informacija apie pašalintus ar pasitraukusius priemonę pasirašiusius subjektus,

                  —

                  suvestinės rinkos aprėpties ataskaitos (neatskleidžiant individualių priemonę pasirašiusių subjektų komercinių ar konfidencialių duomenų),

                  —

                  naujausi gaminių, kuriuos priemonę pasirašiusios šalys paskelbė atitinkančiais reikalavimus, sąrašai (į juos neturėtų būti įtraukti gaminiai, kuriuos nepriklausomas tikrintojas pripažino neatitinkančiais reikalavimų),

                  —

                  nepriklausomo tikrintojo parengtos atitikties ataskaitos,

                  —

                  nuolat atnaujinamas reikalavimų neatitinkančių priemonę pasirašiusių subjektų sąrašas,

                  —

                  kiekvienam iniciatyvinio komiteto posėdžiui – kvietimai, darbotvarkės projektai, posėdžių dokumentai ir posėdžių protokolai ir

                  —

                  informacija apie nepriklausomą tikrintoją, įskaitant jo kontaktinius duomenis.
                  Interneto svetainės lankytojams turėtų būti suteikta galimybė priemonę pasirašiusiems subjektams ir nepriklausomam tikrintojui pateikti klausimus apie savireguliacijos priemonę. Į juos turėtų būti atsakyta per vieną mėnesį.

         Skundai

      Savireguliacijos priemone turėtų būti užtikrinta, kad bet kuri šalis nepriklausomam tikrintojui galėtų nemokamai pranešti pagrįstus įtarimus dėl galimos neatitikties reikalavimams. Nepriklausomas tikrintojas šiuos įtarimus turėtų įvertinti ir prireikus imtis tolesnių veiksmų, pavyzdžiui, atitinkamą priemonę pasirašiusį subjektą prašyti pateikti informacijos, atlikti bandymą ir (arba) patikrinimą. Nepriklausomas tikrintojas kiekviename iniciatyvinio komiteto posėdyje turėtų apžvelgti visus nuo paskutinio posėdžio praneštus įtarimus ir, jei kuris nors iš jų liko neišnagrinėtas, pateikti priežastis.

         Prieiga prie duomenų

      Į savireguliacijos priemonę turėtų būti įtrauktas reikalavimas, kad paprašyti priemonę pasirašę subjektai Komisijai ir iniciatyvinio komiteto stebėtojams suteiktų prieigą prie gaminių ir modelių, kuriems taikoma ši priemonė, techninių aplinkosauginio veiksmingumo duomenų, įskaitant duomenis apie visas savybes, susijusias su specialiomis sąlygomis, kad Komisija ir iniciatyvinio komiteto stebėtojai galėtų įvertinti siūlomų ir esamų savireguliacijos priemonių užmojį ir poveikį. Taisyklės dėl prieigos prie tokių duomenų neturi būti taikomos komerciniu požiūriu neskelbtiniems duomenims.
      Į savireguliacijos priemonę turėtų būti įtrauktas reikalavimas, kad paprašyti priemonę pasirašę subjektai valstybių narių rinkos priežiūros institucijoms, atsakingoms už ekologinį projektavimą, pateiktų konkrečius dokumentus ir informaciją, jei tie dokumentai ir informacija nepridėti prie su šiais gaminiais pateikiamų dokumentų, kad jos galėtų patikrinti atitiktį savireguliacijos priemonės reikalavimams, be kita ko, atlikdamos bandymus.
      3.6.   Stebėsena ir ataskaitų teikimas

         Nepriklausomas tikrintojas

      Nepriklausomas tikrintojas turėtų stebėti, kaip priemonę pasirašę subjektai atitinka savireguliacijos priemonę. Savireguliacijos priemonėje turėtų būti nustatytos nepriklausomam tikrintojui, kuris gali būti fizinis arba juridinis asmuo, taikomos taisyklės.
      Nepriklausomas tikrintojas turėtų turėti įgūdžius, reikalingus reikalavimų atitikčiai patikrinti, ir neturėti interesų konfliktų. Nepriklausomo tikrintojo sutartiniai įsipareigojimai neturėtų riboti jo vaidmens atliekant atitikties patikrą.
      Nepriklausomas tikrintojas turėtų:

                  —

                  atlikti savo funkcijas rūpestingai ir tinkamai prižiūrėti, kaip atliekamos visos užduotys, už kurias jis yra atsakingas,

                  —

                  visą veiklą vykdyti nešališkai, savo nuomones ir ataskaitas grįsdamas vien tik faktais ir

                  —

                  prireikus laikytis konfidencialumo, kad būtų apsaugoti priemonę pasirašiusių subjektų komerciniai interesai arba konfidencialūs duomenys, ir savireguliacijos priemonę pasirašiusių subjektų prašymu šiuo tikslu pasirašyti susitarimą dėl duomenų neatskleidimo.

            Savireguliacijos priemonėje turėtų būti nustatyta nepriklausomo tikrintojo atrankos procedūra, taip pat nustatyta, kaip bus užtikrinta, kad tikrintojas neturėtų interesų konfliktų ir turėtų gebėjimus, reikalingus atitikčiai reikalavimams patikrinti. Dėl atrinkto nepriklausomo tikrintojo paskyrimo turi būti sutarta su Komisijos tarnybomis. Iniciatyvinis komitetas turėtų būti įtrauktas į nepriklausomo tikrintojo sutarties sąlygų nustatymą.

         Priemonę pasirašiusių subjektų atitikties ataskaitų teikimas

      Savireguliacijos priemonėje turėtų būti nustatytos taisyklės dėl bent šių dokumentų, kuriuos kiekvienas priemonę pasirašęs subjektas turi pateikti nepriklausomam tikrintojui, aspektų:

                  —

                  praneštinų duomenų apie rinkos rūšį ir techninių duomenų,

                  —

                  pateiktinų duomenų formato,

                  —

                  dokumentų siuntimo priemonių ir

                  —

                  dokumentų teikimo dažnumo ir laiko.

            Kiekvienas priemonę pasirašęs subjektas turėtų teikti visą informaciją ir duomenis (įskaitant rinkos duomenis ir duomenis apie gaminių aplinkosauginį veiksmingumą), būtinus, kad nepriklausomas tikrintojas galėtų patikimai patikrinti visų priemonę pasirašiusio subjekto pagal priemonę prisiimtų įsipareigojimų laikymąsi.
      Priemonę pasirašę subjektai turėtų pateikti rinkos duomenis, pagal kuriuos nepriklausomas tikrintojas galėtų nustatyti, ar bent 90 % jų gaminių atitinka įsipareigojimus. Jei priemonę pasirašę subjektai įsipareigoja užtikrinti, kad 100 % jų gaminių atitiktų įsipareigojimus, jie neprivalo nepriklausomam tikrintojui pateikti konkrečių rinkos duomenų.
      Ataskaitos turėtų būti teikiamos dėl kiekvieno modelio, kuriam taikoma savireguliacijos priemonė ir kuris tiekiamas į Sąjungos rinką ir (arba) pradedamas eksploatuoti. Jeigu tam tikrų modelių skirtumai savireguliacijos priemonei nėra svarbūs (t. y. jie nesusiję su jokiais reikalavimų aspektais), ataskaitose panašūs modeliai gali būti grupuojami su sąlyga, kad tai yra nurodoma. Priemonę pasirašiusių subjektų pateikiama informacija ir duomenys gali skirtis tik tiek, kiek skiriasi jų atitinkami įsipareigojimai.
      Visi priemonę pasirašiusieji subjektai duomenis nepriklausomam tikrintojui turėtų teikti vienodu formatu.
      Turėtų būti kuo labiau naudojamasi elektroninėmis ryšio priemonėmis, kartu atsižvelgiant į konfidencialumo reikalavimus ir visoms susijusioms šalims tenkančią administracinę naštą.
      Laikotarpis, dėl kurio turėtų būti teikiamos ataskaitos, yra vieni metai. Kiekvienas priemonę pasirašęs subjektas turėtų kasmet pateikti dokumentus per du mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos. Nepriklausomo tikrintojo priemonę pasirašiusiems subjektams teikiami papildomi prašymai pateikti trūkstamą informaciją po šio termino turėtų būti patenkinti per trumpą terminą, kuris turi būti nurodytas savireguliacijos priemonėje.

         Atitikties patikros

      Pagal savireguliacijos priemonę nepriklausomas tikrintojas turėtų būti įgaliotas šiomis priemonėmis tikrinti, ar laikomasi savireguliacijos priemonės reikalavimų:

                  —

                  tikrindamas priemonę pasirašiusių subjektų pateiktus dokumentus,

                  —

                  atlikdamas gaminių bandymus ir

                  —

                  tikrindamas priemonę pasirašiusių subjektų patalpas.

            Nepriklausomas tikrintojas turėtų nuspręsti dėl tinkamo šių metodų derinio.

         Bandymai

      Bandymai yra susiję su gaminių, kuriems taikoma savireguliacijos priemonė, savybių tikrinimu laboratorijoje atliekant fizinius bandymus. Paprastai tai turėtų būti daroma nepriklausomoje laboratorijoje, pageidautina – akredituotoje. Alternatyviai bandymai gali būti atliekami vieno iš priemonę pasirašiusių subjektų patalpose, jeigu galima užtikrinti visišką objektyvumą.
      Nepriklausomas tikrintojas turėtų atsitiktinės atrankos būdu atrinkti pakankamai įvairių priemonę pasirašiusių subjektų gaminių bandymams atlikti, pageidautina juos įsigydamas iš skirtingose valstybėse narėse įsikūrusių mažmenininkų (fizinių ar internetinių parduotuvių). Jei priemonę pasirašę subjektai gaminius pateikia tiesiogiai, jie neturėtų dalyvauti ėminių atrankoje.
      Nepriklausomas tikrintojas gali pasirinkti konkrečius modelius arba konkrečių priemonę pasirašiusių subjektų modelius, jei iš bet kokio šaltinio gautos informacijos galima daryti prielaidą, kad tie modeliai ar tas priemonę pasirašęs subjektas neatitinka reikalavimų.
      Priemonę pasirašę subjektai turėtų nepriklausomo tikrintojo prašymu pateikti konkrečius bandymams būtinus dokumentus ir informaciją, jei jie nepridėti prie su gaminiais teikiamų dokumentų.
      Išsami kiekvieno išbandyto gaminio bandymo ataskaita turėtų būti pateikta Komisijai ir atitinkamam priemonę pasirašiusiam subjektui.

         Tikrinimas

      Nepriklausomas tikrintojas gali patikrinti konkretų priemonę pasirašiusį subjektą remdamasis konkrečia tokį tikrinimą pagrindžiančia informacija. Konkreti informacija turėtų būti atskleista atitinkamam priemonę pasirašiusiam subjektui.
      Patikros siekiant patikrinti įsipareigojimų pagal savireguliacijos priemonę laikymąsi turėtų būti atliekamos tik jei nėra prieinama kita ekonomiškai efektyvesnė priemonė. Tikrindamas nepriklausomas tikrintojas turėtų atlikti tik tokius veiksmus, kurie yra absoliučiai būtini įsipareigojimų pagal savireguliacijos priemonę laikymuisi patikrinti.
      Nepriklausomas tikrintojas neturėtų iš anksto apie patikrinimą perspėti priemonę pasirašiusio subjekto arba jį perspėti tik prieš trumpą laiką. Priemonę pasirašęs subjektas turėtų suteikti visą reikalingą pagalbą.
      Nepriklausomas tikrintojas per vieną mėnesį nuo patikrinimo turėtų priemonę pasirašiusiam subjektui išsiųsti tikrinimo ataskaitos projektą, kad šis galėtų pateikti pastabas. Priemonę pasirašęs subjektas savo pastabas turėtų pateikti per dvi savaites nuo ataskaitos projekto gavimo. Prireikus nepriklausomas tikrintojas turėtų per dvi savaites iš dalies pakeisti ataskaitos projektą, kad būtų atsižvelgta į pastabas, gautas iš priemonę pasirašiusio subjekto. Ataskaita, kurioje, be kita ko, nurodoma tikrinimo priežastis, turėtų būti pateikta Komisijai ir atitinkamam priemonę pasirašiusiam subjektui. Jos santrauka turėtų būti pateikta pirmajame po galutinės ataskaitos parengimo surengtame iniciatyvinio komiteto posėdyje. Santraukoje neturėtų būti atskleista jokios komerciniu požiūriu neskelbtinos informacijos, išskyrus atvejus, kai tai būtina reikalavimų neatitikimui įrodyti.

         Nepriklausomo tikrintojo ataskaitų teikimas

      Nepriklausomas tikrintojas turėtų parengti atitikties ataskaitos projektą ir ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos jį išsiųsti iniciatyvinio komiteto nariams. Iniciatyvinio komiteto nariams turėtų būti duotos dvi savaitės pastaboms dėl ataskaitos pateikti. Nepriklausomas tikrintojas ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos turėtų iniciatyviniam komitetui pateikti galutinę atitikties ataskaitą. Atitikties ataskaita turėtų apimti:

                  —

                  informaciją apie naudotus duomenų rinkimo ir apdorojimo metodus ir sunkumus, su kuriais susidurta rengiant ataskaitą*,

                  —

                  dokumentų tikrinimo rezultatus*,

                  —

                  bandymui atlikti naudotą gaminių atrankos metodą, o jei bandymui buvo pasirinkti konkretūs modeliai arba priemonę pasirašę subjektai, to priežastis*,

                  —

                  išbandytų gaminių sąrašą ir atskirų rezultatų santrauką,

                  —

                  ataskaitiniu laikotarpiu atliktų patikrinimų santraukas,

                  —

                  reikalavimų neatitinkančių priemonę pasirašiusių subjektų sąrašą,

                  —

                  informaciją apie reikalavimų neatitikimo priežastis* ir

                  —

                  rekomendacijas būsimiems ataskaitiniams laikotarpiams.

            Savireguliacijos priemonėje gali būti nurodyta, kad žvaigždute (*) pažymėti punktai turėtų būti pateikti suvestine forma, apibendrinant visų priemonę pasirašiusių subjektų rezultatus ir nepateikiant atskirų priemonę pasirašiusių subjektų komercinių ar konfidencialių duomenų. Tokiais atvejais Komisijai ir konkrečiam priemonę pasirašiusiam subjektui turėtų būti pateiktos atskiros ataskaitos, kuriose pateikiama informacija apie šiuos elementus.

         Neatitiktis reikalavimams

      Neatitikties reikalavimams atveju turėtų būti taikomos proporcingos sankcijos.
      Jei priemonę pasirašęs subjektas nepriklausomam tikrintojui nepateikia atitikties reikalavimams ataskaitos, jį nepriklausomas tikrintojas turėtų patikrinti kitais metais, pasibaigus atitinkamam ataskaitiniam laikotarpiui. Jei priemonę pasirašęs subjektas nepateikia atitikties reikalavimams ataskaitos pakartotinai, jis iš karto pašalinamas iš savireguliacijos priemonės.
      Priemonę pasirašęs subjektas, kuris, remiantis nepriklausomo tikrintojo tikrinimo arba atitikties ataskaita, nesilaikė savireguliacijos priemonės reikalavimų, turėtų imtis taisomųjų veiksmų. Jei priemonę pasirašęs subjektas nesilaiko reikalavimų daugiau kaip šešis mėnesius nuo nepriklausomo tikrintojo ataskaitos pateikimo, jis iš karto pašalinamas iš savireguliacijos priemonės.
      Pirmininkas turėtų raštu informuoti iniciatyvinį komitetą apie reikalavimų nesilaikančio priemonę pasirašiusio subjekto pašalinimą per vieną savaitę nuo nepriklausomo tikrintojo pranešimo, kad atitinkama neatidėliotino pašalinimo sąlyga tenkinama, gavimo.
      3.7.   Savireguliacijos iniciatyvos administravimo rentabilumas

      Priemonę pasirašę subjektai turėtų padengti visas su nepriklausomu tikrintoju ir jo veikla, interneto svetaine ir iniciatyvinio komiteto veikimu susijusias išlaidas; Komisijos atstovo ir stebėtojų (išskyrus nepriklausomą tikrintoją) dalyvavimo išlaidų jie dengti neturi.
      Savireguliacijos priemonė ją pasirašiusius subjektus turėtų skatinti keistis žiniomis, patirtimi, informacija ir geriausia praktika su kitas ekologinio projektavimo savireguliacijos priemones pasirašiusiais subjektais.
      3.8.   Tvarumas

      Savireguliacijos priemonėje turėtų būti nurodyti politikos tikslai. Jei turėtų derėti su direktyvos politikos tikslais.
      3.9.   Paskatų suderinamumas

      Siūloma savireguliacijos priemonė turėtų derėti su kitais nacionalinio lygmens veiksniais ir paskatomis.

         (1)  Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė. COM(2015) 215.

         (2)  Plg. direktyvos 18–21 konstatuojamąsias dalis ir 15 straipsnio 3 dalies b punktą ir 17 straipsnį.

         (3)  Direktyvos VIII priedas.

         (4)  COM(2012) 684, COM(2013) 23 ir COM(2015) 178.

         (5)  https://ec.europa.eu/digital-agenda/best-practice-principles-better-self-and-co-regulation

         (6)  2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES dėl su energija susijusių gaminių suvartojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį irapie jį pateikiant standartinę informaciją (OL L 153, 2010 6 18, p. 1).

         (7)  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo (OL L 27, 2010 1 30, p. 1).

         (8)  Mėlynajame ES gaminių taisyklių įgyvendinimo vadove paaiškinama, ką reiškia pateikimas į rinką ir pradėjimas naudoti (http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/4942/).


title: 2010 m. birželio 2 d. Komisijos rekomendacija dėl akrilamido kiekio maisto produktuose stebėsenos  (Tekstas svarbus EEE)

text:
               3.6.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 137/4

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA
   2010 m. birželio 2 d.
   dėl akrilamido kiekio maisto produktuose stebėsenos
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2010/307/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2007 m. gegužės 3 d. Komisijos rekomendacijoje 2007/331/EB dėl akrilamido kiekio maisto produktuose stebėsenos (1) nustatyta trijų metų akrilamido kiekio tam tikruose produktuose stebėsenos programa (2007–2009 m.).

               (2)

               Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) 2007 m. rezultatus pateikė 2009 m. balandžio 30 d. paskelbtoje mokslinėje ataskaitoje „Akrilamido kiekio maiste stebėsenos rezultatai“ (2). Ataskaitoje taip pat pateikiami iš valstybių narių surinkti ir Komisijos jungtinio tyrimų centro Etaloninių medžiagų ir matavimų instituto parengti 2003–2006 m. duomenys. 2008–2009 m. rezultatų dar nėra. Juos gavus mokslinė ataskaita bus atnaujinta.

               (3)

               Maisto ir gėrimų pramonės konfederacija (CIAA) parengė priemonių rinkinį, sudarytą iš priemonių, kurias maisto produktų gamintojai gali pasirinktinai taikyti atsižvelgdami į konkrečius poreikius, kad sumažintų akrilamido kiekį gaminamuose produktuose.

               (4)

               2009 m. balandžio 30 d. Europos maisto saugos tarnybos ataskaitoje teigiama, kad nepastebėta, kad akrilamido kiekis įvairių grupių maisto produktuose nuosekliai mažėtų, ir kad tuo etapu dar nebuvo aišku, ar akrilamido kiekiui mažinti skirtų priemonių rinkinys davė lauktų rezultatų.

               (5)

               Maisto pramonė ir valstybės narės ir toliau deda pastangas, kad ištirtų akrilamido susidarymo būdus ir rastų būdų, kaip sumažinti jo kiekį maisto produktuose. Kad būtų galima stebėti šių pastangų rezultatus, tikslinga ir toliau rinkti duomenis.

               (6)

               Remiantis Rekomendacijos 2007/331/EB taikymo patirtimi, stebėsenos programą būtina šiek tiek pakoreguoti, pvz., dėl maisto produktų klasifikacijos.

               (7)

               Labai svarbu, kad stebėsenos duomenys kartą per metus būtų perduoti EMST, kuri juos įtrauks į duomenų bazę.

               (8)

               Šiai rekomendacijai įgyvendinti neturėtų būti nustatytas terminas, tačiau poreikis atlikti stebėseną turėtų būti nuolat vertinamas,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               1.

               Valstybės narės, atsižvelgdamos į šios rekomendacijos priedą, turėtų stebėti akrilamido kiekį minėtame priede nurodytuose maisto produktuose.

               2.

               Valstybės narės iki kiekvienų metų birželio 1 d., o pirmą kartą – iki 2011 m. birželio 1 d., EMST jos nustatytu formatu turėtų pateikti praėjusių metų duomenis, kad juos būtų galima įtraukti į vieną duomenų bazę.

               3.

               Kad būtų užtikrintas atrinktų mėginių tipiškumas, valstybės narės turėtų laikytis 2007 m. kovo 28 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 333/2007, nustatančio mėginių ėmimo ir analizės metodus vykdant oficialią švino, kadmio, gyvsidabrio, neorganinio alavo, 3-MCPD ir benzo(a)pireno koncentracijos maisto produktuose kontrolę (3) priedo B dalyje nustatytos mėginių ėmimo tvarkos.

               4.

               Akrilamido tyrimus valstybės narės turėtų atlikti remdamosi kriterijais, išdėstytais 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (4), III priedo 1 ir 2 punktuose.

      Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 2 d.

            Komisijos vardu

         John DALLI

            Komisijos narys

      (1)  OL L 123, 2007 5 12, p. 33.

      (2)  EMST mokslinė ataskaita (2009 m.) 285.

      (3)  OL L 88, 2007 3 29, p. 29.

      (4)  OL L 165, 2004 4 30, p. 1.

      PRIEDAS
      A.   Mėginių ėmimo vietos ir tvarka

                  1.

                  Produktų mėginiai turėtų būti imami prekybos vietose (pvz., prekybos centruose, mažesnėse parduotuvėse, duonos parduotuvėse, gruzdintų bulvyčių prekybos vietose ir restoranuose), kur yra geras atsekamumas, arba gamybos vietose. Kiek įmanoma, reikėtų stengtis imti vienos iš valstybių narių kilmės produktų mėginius (1).

                  2.

                  Mėginys turi būti imamas ir tiriamas prieš pasibaigiant tiriamo produkto galiojimo laikui.

            B.   Produktai, mėginių skaičius ir ėmimo dažnumas, tyrimo reikalavimai

                  1.

                  Toliau pateiktoje lentelėje nurodytas mažiausias kiekvienos kategorijos produktų mėginių skaičius, kurį rekomenduojama ištirti kiekvienais metais. Valstybėms narėms patariama imti daugiau mėginių, jei įmanoma. Mėginių paskirstymas valstybėse narėse grindžiamas gyventojų skaičiumi, o kiekvienos kategorijos produktų kiekvienoje valstybėje narėje mažiausias mėginių skaičius yra 4.

                  2.

                  Mėginių skaičius reiškia, kad mažiausiai tiek mėginių turi būti paimta per metus. Kai taikomi specialūs reikalavimai (pvz., imti mėginius du kartus per metus), tai nurodoma C dalyje.

                  3.

                  Kiekviena produktų kategorija yra sudaryta iš labai įvairių skirtingas savybes turinčių produktų, todėl apie kiekvieno produkto mėginį turi būti pateikta papildomos informacijos (kaip nurodyta C dalyje). Kad būtų galima stebėti pokyčius bėgant laikui, svarbu, jog tas pačias savybes (pvz., ta pati duonos rūšis) turinčių produktų mėginiai būtų imami kasmet, jei įmanoma.

                  4.

                  Jei tas pačias savybes turinčių produktų tyrimo rezultatai kelis kartus iš eilės yra mažesni nei kiekybinio aptikimo riba (LOQ), produktas gali būti keičiamas kitu produktu, jei jis priklauso tai pačiai produktų kategorijai ir jei pateikiamas produkto aprašymas.

                  5.

                  Kad būtų užtikrintas tyrimų rezultatų palyginamumas, turi būti pasirinkti tokie metodai, kad LOQ duonai bei kūdikių ir mažų vaikų maistui būti galima nustatyti 30 μg/kg (intensyviausio jono ir (arba) jono pereigos), o bulvių produktams, kitiems javų produktams, kavai ir kitiems produktams – 50 μg/kg. Perduodami rezultatai turėtų būti su pataisa dėl išgavos.

         Mažiausias mėginių skaičius kiekvienai produktų kategorijai

                  Šalis, kurioje parduodama

                  Valgyti paruoštos gruzdintos bulvytės

                  Bulvių traškučiai

                  Gruzdintų bulvyčių pusgaminiai ir (arba) namuose gaminti skirti bulvių produktai

                  Minkšta duona

                  Javainiai

                  Sausainiai, trapučiai, traški duona ir panašūs produktai

                  Kava ir kavos pakaitalai

                  Kūdikių maistas (išskyrus perdirbtus grūdinius maisto produktus)

                  Perdirbti grūdiniai maisto produktai kūdikiams mažiems vaikams

                  Kiti produktai

                  Iš viso

                  (0)

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  (4)

                  (5)

                  (6)

                  (7)

                  (8)

                  (9)

                  (10)

                  (11)

                  AT

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  BE

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  CY

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  CZ

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  DE

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  14

                  230

                  DK

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  ES

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  140

                  EE

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  EL

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  FR

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  14

                  194

                  FI

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  HU

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  IT

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  14

                  194

                  IE

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  LU

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  LT

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  LV

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  MT

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  NL

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  8

                  62

                  PT

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  PL

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  140

                  SE

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  SI

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  SK

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  UK

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  14

                  194

                  BG

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  RO

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  80

                  Iš viso

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  224

                  2 042

            C.   Papildoma informacija, kurią reikia pateikti apie kiekvieną produktą

      Būtiniausia papildoma informacija, pateiktina apie kiekvieną produktą, kurio mėginiai yra imami, nurodyta 1–10 punktuose. Valstybės narės raginamos pateikti išsamesnę informaciją.
      1.   Valgyti paruoštos gruzdintos bulvytės, skirstomos į šias pakategores:

                  1.1.

                     gruzdintos bulvytės iš šviežių bulvių,

                  1.2.

                     gruzdintos bulvytės iš bulvių tešlos.

            Valgyti paruoštų gruzdintų bulvyčių mėginiai turi būti imami mažose parduotuvėse, greito maitinimo restoranų tinkluose ir restoranuose. Mėginiai turėtų būti imami du kartus per metus kovo ir lapkričio mėn. (2), o iš viso turi būti paimtas lentelėje nurodytas skaičius mėginių.
      Konkreti informacija, kurią reikia pateikti:

                  —

                  gaminama iš šviežių bulvių (1.1. pakategorė) ar pusgaminių (bulvių tešlos) (1.2. pakategorė),

                  —

                  ar yra kitų sudedamųjų dalių.

            2.   Bulvių traškučiai, skirstomi į šias pakategores:

                  2.1.

                     bulvių traškučiai iš šviežių bulvių,

                  2.2.

                     bulvių traškučiai iš bulvių tešlos (forminiai traškučiai, vienaformiai traškučiai).

            Mėginiai turėtų būti imami du kartus per metus kovo ir lapkričio mėn. (2), o iš viso turi būti paimtas lentelėje nurodytas skaičius mėginių.
      Konkreti informacija, kurią reikia pateikti:

                  —

                  gaminama iš šviežių bulvių (2.1. pakategorė) ar pusgaminių (bulvių tešlos) (2.2. pakategorė),

                  —

                  verdama riebaluose: verdama porcijomis ar verdama nuolatos,

                  —

                  ar yra kitų sudedamųjų dalių, kvapiųjų medžiagų ar priedų.

            3.   Gruzdintų bulvyčių pusgaminiai ir (arba) namuose gaminti skirti bulvių produktai, skirstomi į šias pakategores:

                  3.1.

                     orkaitėje keptos gruzdintos bulvytės,

                  3.2.

                     gruzdintos bulvytės.

            Šios kategorijos produktai parduodami švieži arba sušaldyti. Mėginiai turėtų būti imami du kartus per metus kovo ir lapkričio mėn. (2), o iš viso turi būti paimtas lentelėje nurodytas skaičius mėginių.
      Kiekvienas mėginys turi būti tiriamas produktą paruošus (pvz., išvirus riebaluose, iškepus ir pan.). Produktas turi būti ruošiamas laboratorijoje, laikantis etiketėje pateiktų nurodymų.
      Konkreti informacija, kurią reikia pateikti:

                  —

                  pakategorė, kuriai priskiriamas produktas (kaip nurodyta pirmiau),

                  —

                  gaminama iš šviežių bulvių ar pusgaminių (bulvių tešlos),

                  —

                  produktas parduodamas šviežias ar sušaldytas,

                  —

                  ruošimo sąlygos, kaip nurodyta etiketėje,

                  —

                  ar yra kitų sudedamųjų dalių.

            4.   Minkšta duona

      Konkreti informacija, kurią reikia pateikti:

                  —

                     minkštos duonos rūšis, pvz., kvietinė, ruginė, daugiagrūdė, su kitais priedais ir pan.

            Mėginiams pasirinktos duonos rūšis turėtų atitikti susijusios valstybės narės mitybos įpročius.
      5.   Javainiai, išskyrus saldžius grūdų, džiovintų vaisių, riešutų ir pan. mišinius ir košes

      Konkreti informacija, kurią reikia pateikti:

                  —

                  javų rūšis,

                  —

                  kitos sudedamosios dalys (pvz., cukrus, riešutai, medus, šokoladas).

            Jei tiriami saldūs grūdų, džiovintų vaisių, riešutų ir pan. mišiniai ir košės, informacija apie juos nurodoma 10 grupėje „Kiti produktai“.
      6.   Sausainiai, trapučiai, traški duona ir pan. (išskyrus pyragus, bandeles ir pyragaičius), skirstomi į šias pakategores:

                  6.1.

                     trapučiai (pvz., tepamieji trapučiai, trapučiai su soda, užkandžių trapučiai),

                  6.2.

                     traški duona (rauginta ar nerauginta),

                  6.3.

                     vafliai (pvz., ledams),

                  6.4.

                     meduoliai,

                  6.5.

                     kiti gaminiai (nurodyti).

            Konkreti informacija, kurią reikia pateikti:

                  —

                  pakategorė, kuriai priskiriamas produktas (kaip nurodyta pirmiau).

            Mėginiams pasirinkti produktai turėtų atitikti susijusios valstybės narės mitybos įpročius.
      7.   Kava ir kavos pakaitalai, skirstomi į šias pakategores:

                  7.1.

                     skrudinta kava,

                  7.2.

                     tirpi kava,

                  7.3.

                     kavos pakaitalai.

            Konkreti informacija, kurią reikia pateikti:

                  —

                  pakategorė, kuriai priskiriamas produktas (kaip nurodyta pirmiau),

                  —

                  skrudintos kavos skrudinimo laipsnis (pvz., vidutiniškai, stipriai), pupelių rūšis, jei žinoma, parduodama maltos kavos ar pupelių pavidalu, su kofeinu arba be,

                  —

                  tirpi kava: su kofeinu arba be,

                  —

                  kavos pakaitalai: gaminami pvz., iš miežių, rugių, cikorijų.

            Kad būtų galima palyginti duomenis, tiriami mėginiai, paimti ir iš tokios kavos ir kavos pakaitalų, kokie parduodami.
      Jei įmanoma, vėliau gali būti tiriamas vartoti paruoštas gėrimas. Reikia nurodyti ruošimo sąlygas (kaip nurodyta etiketėje), pvz., kavos kiekis, vandens kiekis, išsamus naudotos įrangos aprašymas, plikymo temperatūra ir kt.). Jei tyrimo galimybės yra ribotos, pirmiausia tiriamas mėginys, paimtas iš tokio produkto, koks parduodamas.
      8.   Kūdikių maistas, išskyrus perdirbtus grūdinius maisto produktus
          (3)

      Turi būti tiriamas maistas, kurio pagrindinė sudedamoji dalis yra bulvės, šakniavaisinės daržovės ar javai (išskyrus produktus, priskiriamus perdirbtų grūdinių maisto produktų kategorijai).
      Konkreti informacija, kurią reikia pateikti:

                  —

                  pagrindinės sudedamosios dalys.

            9.   Perdirbti grūdiniai maisto produktai kūdikiams ir mažiems vaikams
          (4), skirstomi į šias pakategores:

                  9.1.

                     sausainiai ir džiūvėsėliai kūdikiams ir mažiems vaikams,

                  9.2.

                     kiti perdirbti grūdiniai maisto produktai kūdikiams ir mažiems vaikams.

            Kad būtų galima palyginti duomenis, tiriami mėginiai, paimti iš tokių produktų, kokie parduodami.
      Konkreti informacija, kurią reikia pateikti:

                  —

                  pakategorė, kuriai priskiriamas produktas (kaip nurodyta pirmiau),

                  —

                  produkto aprašymas,

                  —

                  javų rūšis, kitos sudedamosios dalys.

            10.   Kiti produktai

      Šiai kategorijai priskiriami bulvių produktai, javų produktai, kakavos produktai, išskyrus produktus, nurodytus vienoje iš pirmiau išvardytų kategorijų (pvz., keptų bulvių patiekalai, pikantiški užkandžiai iš javų (pvz., kukurūzų lazdelės, tortiljų traškučiai, spragėsiai), saldūs grūdų, džiovintų vaisių, riešutų ir pan. mišiniai, košės, pyragai, bandelės, pyragaičiai ir kt.).
      Mėginiams pasirinkti produktai turėtų atitikti susijusios valstybės narės mitybos įpročius.
      Juos gali reikėti tirti paruošus pagal etiketėje pateiktus nurodymus. Tokiu atveju reikia nurodyti ruošimo sąlygas.
      Konkreti informacija, kurią reikia pateikti:

                  —

                  produkto pavadinimas ir išsamus produkto aprašymas (pvz., pagrindinės sudedamosios dalys),

                  —

                  ruošimo sąlygos, kaip nurodyta etiketėje.

         (1)  Išimtiniais atvejais konkrečiu produktu gali būti prekiaujama tik kaip iš trečiosios šalies importuotu produktu. Tokiais atvejais gali būti imami importuoto produkto mėginiai.

         (2)  Tais atvejais, kai maisto produktas gaminamas iš bulvių pusgaminių, reikalavimo imti mėginius du kartus per metus laikytis nebūtina.

         (3)  Kaip apibrėžta 2006 m. gruodžio 5 d. Komisijos direktyvos 2006/125/EB dėl perdirbtų grūdinių maisto produktų ir maisto kūdikiams bei mažiems vaikams 1 straipsnio 2 dalies b punkte (OL L 339, 2006 12 6, p. 16).

         (4)  Kaip apibrėžta Direktyvos 2006/125/EB 1 straipsnio 2 dalies a punkte.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 09 25
            COM(2017) 549 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo pritariama, kad Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos išsamų ir tvirtesnį partnerystės susitarimą

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.
                     PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Šis pasiūlymas parengtas numatant pasirašyti, laikinai taikyti ir sudaryti Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos išsamų ir tvirtesnį partnerystės susitarimą (toliau – Susitarimas). Pasiūlymas parengtas, kad Taryba galėtų pritarti tam, kad Komisija sudarytų Susitarimą Europos atominės energijos bendrijos (EAEB) vardu.

               Kadangi EAEB taip pat yra Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Armėnijos išsamaus ir tvirtesnio partnerystės susitarimo Šalis, Komisija teikia atskirą rekomendaciją Tarybai pritarti, kad Komisija sudarytų tas Susitarimo dalis, kurioms taikoma EAEB steigimo sutartis.

               EAEB tarptautiniai susitarimai pasirašomi ir sudaromi kitokia tvarka nei ES. Visų pirma, EAEB sutarties 101 straipsnyje nustatyta, kad tokius susitarimus turi sudaryti Komisija, pritarus Tarybai. Todėl būtina, kad Taryba priimtų du atskirus sprendimus dėl Susitarimo pasirašymo ir sudarymo, vieną – taikytiną ES, kitą – EAEB.

               Dėl Susitarimo sudarymo EAEB vardu Komisija rekomenduoja, kad Taryba pritartų pagal EAEB sutarties 101 straipsnio antrą pastraipą.

               Tarybai pritarus ir Komisijai priėmus atitinkamą sprendimą Komisija galės pasirašyti ir sudaryti Susitarimą EAEB vardu.

               2.
                     TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               Komisija rekomenduoja Tarybai pritarti, remiantis EAEB sutarties 101 straipsnio antra pastraipa, Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos išsamaus ir tvirtesnio partnerystės susitarimo, būtent jo aspektų, susijusių su EAEB kompetencija, sudarymui.

               Pridedamas pasiūlymas ir Komisijos sprendimas dėl sudarymo yra teisinė priemonė sudaryti Išsamų ir tvirtesnį partnerystės susitarimą EAEB vardu.

               Euratomo sutarties 102 straipsnyje nurodyta, kad Europos atominės energijos bendrijai susitarimai neįsigalioja tol, kol valstybės narės Komisijai nepraneša, kad susitarimai yra pradėti taikyti pagal atitinkamų jų nacionalinių įstatymų nuostatas.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo pritariama, kad Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos išsamų ir tvirtesnį partnerystės susitarimą

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 101 straipsnio antrą pastraipą,

               atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)2015 m. rugsėjo 29 d. Taryba priėmė sprendimus, kuriais Komisijai ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai suteikti įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Armėnijos bendrojo susitarimo;

               (2)derybos dėl Susitarimo pradėtos 2015 m. gruodžio 7 d. ir 2017 m. kovo 21 d. Europos Sąjunga ir Armėnija jį parafavo;

               (3)Komisija siūlo Tarybai, kad Susitarimas būtų pasirašytas Sąjungos vardu ir laikinai taikomas pagal Susitarimo 385 straipsnį tol, kol jis bus sudarytas vėliau;

               (4)Susitarimas, būtent jo 42–44 straipsniai, taip pat taikomas aspektams, priklausantiems Euratomo kompetencijai;

               (5)dėl aspektų, kuriems taikoma Europos Sąjungos sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, Susitarimas pasirašomas ir sudaromas kitokia tvarka;

               (6)todėl dėl aspektų, kuriems taikoma Euratomo sutartis, Susitarimas taip pat turėtų būti sudarytas Europos atominės energijos bendrijos vardu;

               (7)Euratomo sutarties 102 straipsnyje nurodyta, kad Europos atominės energijos bendrijai susitarimai neįsigalioja tol, kol valstybės narės Europos Komisijai nepraneša, kad susitarimai yra pradėti taikyti pagal atitinkamų jų nacionalinių įstatymų nuostatas;

               (8)turėtų būti pritarta, kad Europos Komisija sudarytų Susitarimą Europos atominės energijos bendrijos vardu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pritariama, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos išsamų ir tvirtesnį partnerystės susitarimą, taip pat pritariama jo laikinam taikymui.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo priėmimo.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 26
            COM(2016) 88 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tadžikistano Respublikos partnerystę, protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Pridedamas pasiūlymas yra teisinė priemonė, kuria remiantis galima pateikti rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pritariama, tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tadžikistano Respublikos partnerystę, protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą.

               i)Rekomendacija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pritariama, kad Europos Komisija sudarytų protokolą Europos atominės energijos bendrijos vardu.

               Šis pasiūlymas pateikiamas kartu su:

               ii)Tarybos sprendimo dėl protokolo pasirašymo ir laikino taikymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu pasiūlymu;

               iii)Tarybos sprendimo dėl protokolo sudarymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu pasiūlymu.

               Pagal Aktą dėl Kroatijos Respublikos stojimo Kroatijos Respublika prie Europos Sąjungos ir jos valstybių narių pasirašytų ar sudarytų susitarimų prisijungia prie jų pridedamais protokolais.

               Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, nustatantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tadžikistano Respublikos partnerystę, (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas 2004 m. spalio 11 d. ir įsigaliojo 2010 m. spalio 1 d.

               2012 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimu
                  1
                Komisijai suteikti įgaliojimai pradėti derybas su atitinkamomis trečiosiomis šalimis, kad būtų sudaryti atitinkami protokolai. Derybos su Tadžikistano Respublika sėkmingai užbaigtos parafavus Protokolą.

               Pagal siūlomą protokolą Kroatijos Respublika tampa Susitarimo Susitariančiąja Šalimi, o ES įpareigojama pateikti autentišką Susitarimo versiją kroatų kalba.

               Komisija mano, kad derybų rezultatai yra patenkinami, ir prašo Tarybos priimti rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tadžikistano Respublikos partnerystę, protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tadžikistano Respublikos partnerystę, protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą

               EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrą pastraipą,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)pagal Kroatijos Respublikos stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį dėl Kroatijos Respublikos prisijungimo prie Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tadžikistano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (toliau – Susitarimas) turi būti susitarta sudarant Susitarimo protokolą;

               (2)2012 m. rugsėjo 14 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su atitinkamomis trečiosiomis šalimis
                  2
               . Derybos su Tadžikistano Respublika sėkmingai užbaigtos parafavus Protokolą;

               (3)dėl tų klausimų, kurie priklauso Europos atominės energijos bendrijos kompetencijai, turėtų būti pritarta tam, kad Komisija sudarytų protokolą;

               (4)Protokolo pasirašymui ir sudarymui taikoma atskira procedūra tais klausimais, kurie priklauso Sąjungos ir jos valstybių narių kompetencijai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               Vienintelis straipsnis

               Pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tadžikistano Respublikos partnerystę, protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą.

               Protokolo tekstas pridedamas prie sprendimo dėl jo pasirašymo.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų pasirašytų arba sudarytų susitarimų pritaikymo atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (Tarybos dok. Nr. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų pasirašytų arba sudarytų susitarimų pritaikymo atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (Tarybos dok. Nr. 13351/12 LIMITED);


Rekomendacija Tarybos sprendimas pagal EB sutarties 104 straipsnio 9 dalį įspėjantis Graikiją, kad ji imtųsi priemonių deficitui sumažinti, kurios yra reikalingos perviršinio deficito padėčiai ištaisyti


title: Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo iš dalies trečią kartą keičiamas 2010 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas 2010/320/ES, skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti

text:
|

52011PC0086

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2011.2.24KOM(2011) 86 galutinisRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASkuriuo iš dalies trečią kartą keičiamas 2010 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas 2010/320/ES, skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisytiRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASkuriuo iš dalies trečią kartą keičiamas 2010 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas 2010/320/ES, skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisytiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 126 straipsnio 9 dalį ir 136 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,kadangi:1) SESV 136 straipsnio 1 dalies a punkte numatyta galimybė patvirtinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtas priemones, kuriomis siekiama sustiprinti jų biudžetinės drausmės koordinavimą ir priežiūrą.2) 126 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito, ir dėl to nustatyta perviršinio deficito procedūra. Stabilumo ir augimo pakte, pagal kurio korekcinę funkciją įgyvendinama perviršinio deficito procedūra, numatyta struktūra, kuria palaikoma Vyriausybės politika, skirta greitai grįžti prie tvirtos biudžeto būklės atsižvelgiant į ekonominę situaciją.3) 2009 m. balandžio 27 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Graikijoje susidaręs perviršinis deficitas.4) 2010 m. gegužės 10 d. pagal 126 straipsnio 9 dalį ir 136 straipsnį Taryba priėmė sprendimą, skirtą Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti ne vėliau kaip iki 2014 m. termino (toliau – sprendimas[1]). Taryba nustatė tokį deficito padėties ištaisymo planą: valdžios sektoriaus deficitas turi neviršyti 18 508 mln. EUR 2010 m., 17 065 mln. EUR 2011 m., 14 916 mln. EUR 2012 m., 11 399 mln. EUR 2013 m. ir 6 385 mln. EUR 2014 m.5) Pagal prognozę, turėtą tuo metu, kai Taryba priėmė minėtą sprendimą, buvo numatoma, kad realusis BVP susitrauks 4 % 2010 m. ir 2½ % 2011 m., o vėliau atsigaus ir prieaugis bus 1,1 % 2012 m. ir 2,1 % 2013 ir 2014 m. Buvo numatoma, kad BVP defliatorius bus 1,2 %, -0,5 %, 1,0 %, 0,7 % ir 1,0 % atitinkamai 2010–2014 m. Turint omenyje ekonomikos raidą, dabar numatoma, kad realusis BVP susitrauks 4¼ % 2010 m. ir 3 % 2011 m., o vėliau atsigaus ir augimas sudarys 1,1 % 2012 m. ir 2,1 % 2013 ir 2014 m. Dabar numatoma, kad 2010–2014 m. BVP defliatorius bus atitinkamai 3,0 %, 1,6%, 0,4 %, 0,8 % ir 1,2 %.6) 2011 m. vasario 12 d. Graikija Tarybai ir Komisijai pateikė ataskaitą, kurioje išdėstė politikos priemones, kurių imtasi laikantis sprendimo. Komisija įvertino ataskaitą ir padarė išvadą, kad Graikija tinkamai laikosi sprendimo[2]. Tačiau būtina neleisti, kad 2011 m. būtų nepasiektas deficito tikslas, kaip atsitiko 2010 m.7) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, derėtų patikslinti sprendimą keletu aspektų, nekeičiant perviršinio deficito panaikinimo termino ir valdžios sektoriaus deficito mažinimo bei skolos didinimo nominalia verte plano.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisSprendimas 2010/320/ES iš dalies keičiamas taip:1. 2 straipsnio 4 dalies d punktas pakeičiamas taip:„d) vidutinės trukmės biudžeto strategijos planas, kuriame pateiktos nuolatinės fiskalinio konsolidavimo priemonės – kurių vertė mažiausiai 8 proc. BVP, plius atsargos rezervas, siekiant užtikrinti iki 2014 m. numatytų deficito tikslų įgyvendinimą ir pradėti tvariai mažinti skolos ir BVP santykį. Strategijos planas bus paskelbtas viešoms konsultacijoms iki kovo pabaigos. Vidutinės trukmės strategijos plane, be kitų dalykų, visų pirma pateikiamos: atsargios makroekonominės prognozės; pagrindinės valstybės ir kitų valdžios sektoriaus subjektų pajamų ir išlaidų projekcijos; nuolatinių fiskalinių priemonių apibūdinimas, jų tvarkaraštis ir jų kiekybinis vertinimas; kiekvienos ministerijos metinės išlaidų ribos ir kitų valdžios sektoriaus subjektų biudžetiniai tikslai iki 2014 m.; valdžios sektoriaus fiskalinės projekcijos įgyvendinus priemones, atitinkančios deficito ir skolos tikslus; ilgesnio laikotarpio skolos projekcijos, parengtos remiantis atsargiomis makroekonominėmis projekcijomis, stabiliu pirminiu pertekliumi pradedant 2014 m. ir privatizavimo planais. Vidutinės trukmės strategijos planas bus susietas su vykdomomis sveikatos priežiūros ir pensijų sistemų reformomis ir specialiais atskirų sektorių planais. Sektorių planai (planų projektai turi būti parengti iki kovo mėn. pabaigos) bus visų pirma susiję su: mokesčių politikos reformomis; valstybės įmonėmis; nebiudžetiniais fondais (viešojo sektoriaus juridiniai subjektai ir tikslinės sąskaitos); viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidomis; viešuoju administravimu; socialinėmis išlaidomis; valstybės investicijomis ir karinėmis išlaidomis. Visus atskirų sektorių planus administruos tarpministerinės darbo grupės.“2. 2 straipsnio 4 dalies e punktas pakeičiamas taip:„e) kovos su mokesčių vengimu planas, kuris apima kiekybinius veiklos rezultatų rodiklius, kad už pajamų administravimą būtų atsiskaitoma; teisės aktai, kuriais racionalizuojamas administracinių mokestinių ginčų sprendimas ir teisminės apeliacijos procesai, ir reikalingi teisės aktai bei procedūros, kuriais geriau sprendžiamos mokesčių pareigūnų netinkamo elgesio, korupcijos ir prasto pareigų vykdymo problemos, įskaitant patraukimą baudžiamojon atsakomybėn pareigų nevykdymo atveju; penkių kovos su mokesčių vengimu darbo grupių mėnesinių ataskaitų, įskaitant pažangos rodiklių rinkinį, skelbimas.“3. 2 straipsnio 4 dalies f punktas pakeičiamas taip:„f) išsamus veiksmų planas su terminais, skirtas supaprastintai darbo užmokesčio sistemai parengti ir įgyvendinti; vidutinės trukmės žmogiškųjų išteklių plano laikotarpiui iki 2013 m. parengimas laikantis taisyklės, kad vietoje 5 išėjusių darbuotojų priimamas 1 darbuotojas, taip pat planų, susijusių su kvalifikuotų darbuotojų perskirstymu prioritetinėse srityse, nustatymas; kelių valstybinių žinybų mėnesinių duomenų apie darbuotojų pasikeitimus (priimtus, išėjusius, iš vienos žinybos į kitą žinybą perkeltus darbuotojus) skelbimas.“4. 2 straipsnio 4 dalies g punktas pakeičiamas taip:„g) 2010 m. pradėtos visapusiškos sveikatos priežiūros sistemos reformos įgyvendinimas, siekiant kad sveikatos priežiūros išlaidos neviršytų 6 proc. BVP; priemonės, kurias taikant farmacijos produktų įsigijimo srityje, palyginti su 2010 m. lygiu, būtų sutaupyta mažiausiai 2 mlrd. EUR, o iš jų 1 mlrd. EUR būtų sutaupyta 2011 m.; ligoninių apskaitos ir sąskaitų išrašymo sistemų tobulinimas: užbaigiant įvesti dvigubo įrašo kaupimo principu pagrįstas apskaitos sistemas visose ligoninėse; naudojant vieną medicinos prekių kodavimo sistemą ir bendrą registrą; įvertinant medicinos prekių atsargas ir jų judėjimą visose ligoninėse naudojant vieną medicinos prekių kodavimo sistemą; surenkant bendrus mokėjimus iš pacientų visose nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos įstaigose; laiku pateikiant sąskaitas už gydymo išlaidas (ne vėliau kaip per 2 mėnesius) Graikijos socialinio draudimo fondams, kitoms valstybėms narėms ir privatiems sveikatos draudikams; ir užtikrinti, kad ne mažiau kaip 50 procentų valstybinėse ligoninėse naudojamų vaistų kiekio iki 2011 m. pabaigos sudarytų generiniai vaistai ir nepatentuoti vaistai, įvedant privalomą reikalavimą, kad visos valstybinės ligoninės farmacijos produktus pirktų pagal veikliąją medžiagą.“5. 2 straipsnio 4 dalies k punktas pakeičiamas taip:„k) įstatymo, kuriuo įsteigiama bendra viešųjų pirkimų institucija remiantis veiksmų planu, priėmimas; e. viešųjų pirkimų IT platformos kūrimas ir veiksmų planą atitinkančių tarpinių etapų nustatymas, įskaitant: pasirašant prekių, paslaugų ir darbų sutartis naudojamos e. viešųjų pirkimų sistemos bandomosios versijos testavimą, naudojimąsi visomis funkcijomis visų rūšių sutartims ir laipsnišką privalomos e. viešųjų pirkimų sistemos įvedimą.“6. 2 straipsnio 4 dalis papildoma šiuo punktu:„l) teisės aktas, kuriame apibrėžiama apskaitos pareigūnų, kurie bus paskirti visose šakinėse ministerijose ir pagrindiniuose valdžios sektoriaus subjektuose, kad užtikrintų patikimą finansų kontrolę, kompetencija ir atsakomybė; finansų apskaitos pareigūnų skyrimas; viso valdžios sektoriaus (išskyrus mažiausius subjektus) įsipareigojimų ir veiklos registrų kūrimo proceso paspartinimas.“7. 2 straipsnio 5 dalis papildoma šiuo punktu:„i) Valstybės turto, įskaitant turimas biržinių ir nebiržinių įmonių akcijas ir komerciniu požiūriu perspektyvų nekilnojamąjį turtą bei žemę, taip pat apskaičiuotą šio turto vertę, aprašo skelbimas; Nekilnojamojo turto generalinio sekretoriato įsteigimas siekiant pagerinti koordinavimą ir paspartinti privatizavimo ir turto valdymo programą; remiantis šiuo aprašu, privatizavimo planai tikslinami ir spartinami.“8. 2 straipsnio 6 dalis papildoma šiuo punktu:„f) remiantis komercinio valstybei priklausančio nekilnojamojo turto aprašu (kuris turi būti paskelbtas 2011 m. birželio mėn.), parengiamas vidutinės trukmės planas siekiant parduoti valstybės turtą, tikslinamos 2011–2011 m. iš privatizavimo numatytos gauti pajamos ir planas pratęsiamas iki 2015 m.“9. 2 straipsnis papildomas 8 dalimi:„Graikija iki 2012 m. kovo mėn. pabaigos priima šias priemones:a) antrinių ir (arba) papildomų pensijų sistemų reforma, sujungiant fondus ir pradedant skaičiuoti išmokas remiantis nauja sąlyginių nustatyto dydžio įmokų sistema; įšaldant nominaliąsias papildomas pensijas ir sumažinant įgytų teisių pakeitimo normas deficitiniuose fonduose, remiantis Nacionalinės aktuarinės tarnybos parengtu aktuariniu tyrimu. Jei aktuarinis tyrimas nebus baigtas, siekiant išvengti deficitų, pakeitimo normos sumažinamos nuo 2012 m. sausio 1 d.“2 straipsnisSprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.3 straipsnisŠis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.Priimta Briuselyje [...]Tarybos varduPirmininkas […] [1] Tarybos sprendimas 2010/320/ES (OL L 145, 2010 6 11, p. 6).[2] 2011 m. kovo [XX] d. Komisijos komunikatas COM(2011) galutinis.