               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 07 07
            COM(2016) 294 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma, kad Ispanija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją
            {SWD(2016) 241 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma, kad Ispanija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 8 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               1)pagal Sutarties 126 straipsnį valstybės narės vengia perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               2)Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. Stabilumo ir augimo pakto dalis – 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo
                  1
               , kuris priimtas siekiant skatinti kuo greičiau panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą;

               3)2009 m. balandžio 27 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, nusprendė, kad Ispanijoje yra susidaręs perviršinis deficitas, ir pagal tos sutarties 104 straipsnio 7 dalį pateikė rekomendaciją dėl perviršinio deficito panaikinimo ne vėliau kaip 2012 m.; Vėliau Taryba paskelbė tris naujas Ispanijai skirtas rekomendacijas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnio 7 dalį (2009 m. gruodžio 2 d., 2012 m. liepos 10 d. ir 2013 m. birželio 21 d.), kuriomis pratęsė perviršinio deficito panaikinimo terminą atitinkamai iki 2013, 2014 ir 2016 m. Visose trijose rekomendacijose Taryba laikėsi nuomonės, kad Ispanija ėmėsi veiksmingų priemonių, tačiau įvyko netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turėjusių didelį neigiamą poveikį viešiesiems finansams
                  2
               ;

               4)paskutinė Ispanijai skirta Tarybos rekomendacija pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį buvo paskelbta 2013 m. birželio 21 d. Joje Ispanijai rekomenduota pasiekti šiuos nominalaus deficito tikslus: 6,5 % BVP 2013 m., 5,8 % BVP 2014 m., 4,2 % BVP 2015 m. ir 2,8 % BVP 2016 m., kurie, remiantis Komisijos 2013 m. pavasario prognoze, pratęsta iki 2016 m., atitiko 2013–2016 m. atitinkamai 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % ir 1,2 % BVP dydžio struktūrinio balanso pagerėjimą. Kad pasiektų tokį pagerėjimą, Ispanijos buvo paprašyta įgyvendinti 2 %, 1 % ir 1,5 % BVP vertės papildomas priemones atitinkamai 2014, 2015 ir 2016 m. Be to, Ispanijos paprašyta i) didinti institucinės sistemos veiksmingumą, toliau didinant Biudžeto stabilumo įstatymo įgyvendinimo skaidrumą ir įsteigiant nepriklausomą fiskalinę tarybą, kuri teiktų analizes, konsultuotų ir stebėtų, kaip fiskalinė politika atitinka nacionalines ir Sąjungos fiskalines taisykles, ii) imtis konkrečių veiksmų, siekiant sustabdyti didėjantį socialinės apsaugos sistemos struktūrinį deficitą, ir iii) skirti daugiau dėmesio augimą skatinančioms konsolidavimo priemonėms, taip pat sistemingai atliekant išlaidų ir mokesčių sistemos peržiūras. Galiausiai, siekiant sėkmingai įgyvendinti fiskalinio konsolidavimo strategiją, rekomendacijoje nurodyta, kad svarbu fiskalinį konsolidavimą paremti visapusiškomis struktūrinėmis reformomis pagal Ispanijai skirtas Tarybos rekomendacijas, susijusias su Europos semestru ir makroekonominio disbalanso procedūra;

               5)Komisijos 2013 m. pavasario prognozėje, kuri pratęsta iki 2016 m. ir kuria grindžiama 2013 m. birželio 21 d. Ispanijai skirta Tarybos rekomendacija, prognozuota, kad Ispanijos ekonomika 2013 m. susitrauks 1,5 %, o paskesnius trejus metus atitinkamai augs 0,9 %, 1,4 % ir 1,9 %. Prognozuota, kad nominaliojo BVP augimas bus 0,1 % 2013 m. ir 2,0 % 2014 m., o dvejus paskesnius metus – 2,6 % ir 3,2 %;

               6)savo rekomendacijoje Taryba nustatė 2013 m. spalio 1 d. terminą, iki kurio reikia imtis veiksmingų priemonių pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalies nuostatas. 2013 m. lapkričio 15 d. Komisija padarė išvadą, kad, remiantis Komisijos 2013 m. rudens prognoze, Ispanija ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją, tačiau nurodė tikslų laikymuisi gresiančią riziką 2014 m. Todėl, Komisijos nuomone, tuo metu nereikėjo imtis jokių papildomų veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą. Nuo tada perviršinio deficito procedūra laikyta sustabdyta;

               7)paskesniuose vertinimuose vėl pabrėžta 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacijos laikymuisi gresianti rizika. 2014 m. liepos mėn. Taryba padarė išvadą, kad 2014 m. stabilumo programoje nurodytas biudžeto strategiją pagrindžiančias priemones reikia toliau tikslinti, o siekiant visapusiškai laikytis 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacijos reikia papildomų pastangų. Remdamasi savo atliktu 2015 m. stabilumo programos įvertinimu, 2015 m. liepos mėn. Taryba padarė išvadą, kad esama rizikos, kad Ispanija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Panaši išvada, kad esama rizikos, kad Ispanija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto taisyklių, padaryta ir visose Komisijos nuomonėse dėl 2014, 2015 ir 2016 m. Ispanijos biudžeto plano projektų. Visų pirma Komisija nurodė, kad rizika, susijusi su struktūriniais veiksmais planuose, yra mažesnė nei Tarybos rekomendacijoje. Be to, Komisija nurodė riziką, kylančią nominalaus deficito tikslams;

               8)2016 m. kovo 9 d., remdamasi Komisijos 2016 m. žiemos prognoze, Komisija taip pat padarė išvadą, kad atsižvelgiant į tai, kad 2015 m. deficitas, manoma, smarkiai viršys tarpinį nominalaus balanso tikslą (4,2 % BVP), ir tai, kad iki to laiko pasiektas fiskalinių priemonių poveikis labai skyrėsi nuo rekomenduoto tikslo, yra kilusi rizika nesilaikyti perviršinio deficito panaikinimo termino. Tuo remdamasi Komisija pateikė rekomendaciją Ispanijai paspartinti veiksmus, kuriais užtikrinamas 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacijos vykdymas. Todėl Ispanijai rekomenduota: i) imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrintas tvarus perviršinio deficito panaikinimas laiku, be kita ko, atitinkamais atvejais visapusiškai naudojant prevencines ir taisomąsias priemones, nurodytas Ispanijos stabilumo įstatyme, centrinei valdžiai pavaldžių subjektų nuokrypiui nuo atitinkamų deficito, skolos ir išlaidų taisyklių tikslų valdyti; ir ii) teikti Komisijai ataskaitas dėl priemonių, kurios reaguojant į Komisijos rekomendaciją nustatytos atnaujintame Ispanijos 2016 m. biudžeto plano projekte arba vėliausiai Ispanijos 2016 m. stabilumo programos tam skirtame skirsnyje;

               9)iš naujo įvertinus priemones, kurių, atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją, Ispanija ėmėsi perviršiniam deficitui iki 2016 m. panaikinti, daromos šios išvados:

               –remiantis duomenimis, kuriuos Ispanija pateikė 2016 m. pavasarį, o Komisija (Eurostatas) patvirtino 2016 m. balandžio 21 d., valdžios sektoriaus deficitas buvo 5,9 % BVP 2014 m. ir 5,1 % BVP 2015 m., todėl viršijo Tarybos nustatytus tarpinius tikslus, t. y. atitinkamai 5,8 % ir 4,2 % BVP. 2014 m. galutiniam deficitui neigiamą poveikį turėjo nominaliojo BVP sumažinimas, atliktas 2015 m. spalio mėn. antrojo PDP pranešimo metu, ir deficitą didinančios finansų sektoriaus operacijos, kurių vertė 0,1 % BVP. fiskalinės politikos sušvelninimas 2015 m. turėjo didelį poveikį fiskaliniams rezultatams;

               –remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, apskaičiuotas 2015 m. struktūrinio balanso pokytis yra −1,0 % BVP, t. y. daug mažesnis nei Tarybos rekomenduotas 0,8 % BVP tikslas. 2013–2015 m. bendras struktūrinio balanso pokytis buvo 0,6 % BVP, t. y. daug mažesnis nei Tarybos rekomenduotas 2,7 % BVP tikslas. Be to, atlikus koregavimą dėl patikslinto potencialaus gamybos apimties augimo poveikio ir pajamų padidėjimo arba sumažėjimo palyginti su pagrindiniu scenarijumi, kuriuo grindžiama rekomendacija, struktūrinės priemonės sudarė −0,7 % BVP 2015 m. ir −0,2 % BVP 2013–2015 m., o tai yra gerokai mažiau nei rekomenduota. Vertinant pagal metodą „iš apačios į viršų“, fiskalinių priemonių poveikis buvo −0,5 % BVP 2015 m., o 2013–2015 m. poveikio nebuvo, palyginti su rekomenduotomis atitinkamai 1 % ir 3 % BVP priemonėmis. Konsolidavimo priemonių, pavyzdžiui, vykdytų įgyvendinant viešojo administravimo ir pensijų sistemos reformas, nepakako kai kurių 2015 m. įgyvendintų ekspansinių priemonių, tokių kaip gyventojų pajamų mokesčio ir pelno mokesčio sumažinimo ir dalinio ankstesnių Kalėdų premijų grąžinimo, poveikiui ir išlaidų didėjimui dėl senstančios visuomenės kompensuoti;

               –2013–2015 m. Ispanijos infliacija (įvertinta pagal BVP defliatorių) buvo gerokai mažesnė už nurodytą pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grįsta rekomendacija, (2014 m. ji buvo net neigiama – −0,4 %), todėl pasiekti fiskalinius tikslus buvo sudėtingiau. Tačiau mažos ar net neigiamos infliacijos neigiamą poveikį Ispanijos fiskaliniams rezultatams iš esmės atsvėrė didesnis nei numatyta BVP augimas. Nepaisant ne tokios dinamiškos BVP defliatoriaus raidos, nominaliojo BVP lygis 2015 m. buvo tik 1 % mažesnis, nei numatyta pagrindiniame scenarijuje, nes realusis BVP tuo pačiu laikotarpiu augo daug sparčiau. Be to, deficitą dar labiau mažino spartus darbo vietų kūrimas ir mokesčių skatinamas augimas;

               –apskritai, dėl 2014 ir 2015 m. buvusių žemų palūkanų ir stipresnio nei tikėtasi ekonomikos atsigavimo, taip pat dėl reaguojant į krizę vykdytų reformų, sėkmingo finansinės pagalbos programos užbaigimo ir palankių pokyčių darbo rinkoje Ispanija galėjo sumažinti valdžios sektoriaus deficitą. Kartu fiskalinio konsolidavimo procesui trukdė netikėtai neigiama infliacija, palyginti su numatyta makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grįsta 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacija. Tačiau nenumatytos pajamos, ypač 2015 m., nebuvo panaudotos spartesniam deficito mažinimui. Taigi fiskalinė politika buvo sušvelninta visų pirma vykdant mokesčių reformą ir dinamiškai didinant išlaidas;

               10)Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. sieks 3,9 % BVP, o 2017 m. – 3,1 % BVP. 2016 m. stabilumo programoje planuojama, kad deficitas 2016 ir 2017 m. atitinkamai bus 3,6 % ir 2,9 % BVP. Todėl 2016 m. Ispanijai nepavyks laiku tvariai panaikinti perviršinio deficito; dėl grynųjų pajamų iš finansinio turto pardavimo, kurios daugiau nei atsvėrė sparčiau už deficitą augančio nominaliojo BVP poveikį, valstybės skolos santykis su BVP šiek tiek sumažėjo nuo 99,3 % 2014 m. iki 99,2 % 2015 m. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, numatoma, kad skolos santykis 2016 m. vėl pakils iki 100,3 %, o paskui mažės;

               11)nuo 2012 m. Ispanijos fiskalinė sistema buvo sustiprinta, be kita ko, siekiant užkirsti kelią nuokrypiams ir užtikrinti atitinkamų deficito, skolos ir išlaidų taisyklių tikslų laikymąsi visais valdžios lygmenimis. Gavusi 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją, Ispanija toliau stiprino savo vidaus fiskalinę sistemą – iš dalies pakeitė 2012 m. Stabilumo įstatymą, kad būtų teikiamos paskatos viešojo sektoriaus įsiskolinimui komerciniams tiekėjams mažinti, ir 2013 m. lapkričio mėn. įsteigė nepriklausomą fiskalinę įstaigą (AIReF). Tačiau nors Ispanijos stabilumo įstatyme numatytos nuokrypio nuo vidaus fiskalinių tikslų prevencijos ir taisymo priemonės, 2014–2015 m. patirtis rodo, kad jos galėjo būti taikomos plačiau; Gavusi 2016 m. kovo mėn. rekomendaciją, Ispanijos Vyriausybė pradėjo užtikrinti Stabilumo įstatyme nustatytų taisomųjų nuostatų, kurios prieš tai nebuvo įgyvendintos, vykdymą;

               12)2013 m. gruodžio mėn. Ispanija patvirtino reformą, pagal kurią peržiūrimas pensijų indeksavimas ir nuo 2019 m. nustatomas automatiškas būsimų pensininkų naujų pensijų koregavimas pagal tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčius. Be to, nuo 2013 m. birželio mėn. ji vykdė viešojo administravimo reformą siekdama didinti efektyvumą. Kartu 2014 m. Ispanija priėmė pelno ir gyventojų pajamų mokesčių reformą, kuri turėjo keletą teigiamų aspektų, tačiau negavo viso finansavimo;

               13)galima daryti išvadą, kad Ispanija nepakankamai atsižvelgė į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją. 2015 m. Ispanija neįvykdė tarpinio nominalaus deficito tikslo ir pagal prognozes per 2016 m. savo perviršinio deficito nepanaikins. Fiskalinių priemonių imtasi daug mažiau, nei rekomendavo Taryba, o fiskalinė politika 2015 m. buvo net sušvelninta,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Ispanija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Ispanijos Karalystei.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

                     (2)
                  Visi dokumentai, susiję su Ispanijos perviršinio deficito procedūra, pateikiami

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm


title: Recommendation for a Council Decision establishing, in accordance with Article 104(8), whether effective action has been taken by Greece in response to recommendations of the Council according to Article 104(7) of the Treaty establishing the European Community

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52004SC1622

	Briuselis, 22.12.2004SEK(2004) 1622 galutinisRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpagal 104 straipsnio 8 dalį nustatantis, ar Graikija ėmėsi efektyvių veiksmų atsižvelgdama į Tarybos rekomendacijas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPerviršinio deficito procedūrą (PDP) reglamentuoja Sutarties 104 straipsnis ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo, kurie yra Stabilumo ir augimo pakto sudėtinė dalis. Šias nuostatas papildo politiniai įsipareigojimai, įrašyti Amsterdamo Europos Vadovų Tarybos 1997 m. birželio 17 d. Rezoliucijoje dėl Stabilumo ir augimo pakto.Gegužės 4 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė patikslintą pranešimą pagal PDP, nurodydamos, kad 2003 m. deficitas sudaro 3,2 % BVP. Nors ir žinodama, kad šis skaičius yra negalutinis, nes jo nepatvirtino Eurostatas, Komisija, atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 7 d. paskelbtas 2004 m. pavasario prognozes, laikėsi nuomonės, jog šis pranešimas pateikė prima facie įrodymą, kad pagal Sutarties 104 straipsnį Graikijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. Priėmusi Sutarties 104 straipsnio 3 dalyje numatytą ataskaitą, 2004 m. gegužės 19 d. Komisija inicijavo perviršinio biudžeto procedūros taikymą Graikijai. Komisija, išnagrinėjusi atitinkamus veiksnius, į kuriuos atsižvelgė savo ataskaitoje ir kurie yra susiję su Ekonomikos ir finansų komiteto 2004 m. birželio 2 d. suformuluota nuomone, 2004 m. birželio 24 d. priėmė nuomonę, nurodydama, kad Graikijoje yra susidaręs perviršinis biudžeto deficitas. 2004 m. liepos 5 d. pagal 104 straipsnio 6 dalį Taryba priėmė atitinkamą sprendimą. Tuo pačiu metu pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį Taryba priėmė rekomendaciją Graikijai, kaip ištaisyti perviršinio valstybės biudžeto deficito padėtį.Taryba rekomendavo Graikijos valdžios institucijoms „kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2005 m. ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį“. Taryba nustatė, kad „Graikijos Vyriausybė šiam tikslui turi imtis ryžtingų veiksmų iki 2005 m. lapkričio 5 d.“. Taryba taip pat rekomendavo, kad „Graikijos valdžios institucijos turėtų imtis iš esmės struktūrinio pobūdžio korekcinių priemonių, sudarančių ne mažiau kaip 1 % BVP, kaupiamų per 2004–2005 m.; pageidautina, kad abiem metams jos būtų paskirstytos po lygiai“. Be to, Taryba rekomendavo, kad „Graikijos valdžios institucijos taip pat turėtų užtikrinti, kad bendrosios valstybės skolos santykis pakankamai sumažėtų ir patenkinamu greičiu priartėtų prie pamatinės vertės“, tuo tarpu „ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas veiksniams, išskyrus grynąjį skolinimąsi, kurie sąlygoja skolos lygio pasikeitimus“. Galiausiai rekomenduojama, jog „Graikijos valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad skubos tvarka būtų ištaisyti rimti atskleisti biudžeto statistikos trūkumai, gerinant valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir apdorojimą“.Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 4 straipsnio 2 dalį nuspręsdama, ar buvo imtasi efektyvių veiksmų atsižvelgiant į jos rekomendacijas, pateiktas pagal 104 straipsnio 7 dalį, Taryba savo sprendimą grindžia atitinkamos valstybės narės Vyriausybės viešai paskelbtais sprendimais.1. 2004 m. rugsėjo mėn. Vyriausybės duomenų patikslinimaiVertinant veiksmus, kurių ėmėsi Graikijos valdžios institucijos atsižvelgdamos į Tarybos rekomendacijas, turi būti atsižvelgta į esminius ankstesnių metų valdžios sektoriaus deficito ir skolos patikslinimus, kurie nurodyti 2004 m. rugsėjo mėn. pranešime[1]. Konkrečiai (1 lentelė) 2000–2003 m. deficito nominali vertė buvo padidinta 1,5–2 procentiniais punktais BVP per metus, o skola taip pat buvo padidinta 7–9 procentiniais punktais BVP. Duomenys apie deficitą nuo 2004 m. gegužės iki rugsėjo mėn. buvo patikslinti daugiausiai dėl to, kad buvo pakeistos išlaidos karinei įrangai ir palūkanų mokėjimui, kurios anksčiau buvo nepakankamai registruojamos, ir socialinio draudimo perviršis, kuris buvo padidintas. Skola patikslinta dėl obligacijų su kapitalizuotomis palūkanomis, kurios anksčiau buvo nepakankamai registruojamos, ir socialinio draudimo konsoliduoto turto, kuris buvo padidintas. Iš tikrųjų rugsėjo mėn. pranešimas pagal PDP parodė, jog perviršinis deficitas Graikijoje buvo mažiausiai nuo 2000 m. Šiuos klausimus Komisija ir Taryba išnagrinėjo ir aptarė[2].1 lentelė. Eurostato paskelbti 2000–2003 m. statistiniai patikslinimaiValdžios sektoriaus deficitas (BVP %) | Valdžios sektoriaus deficitas (BVP %) |Ataskaita pagal 104 straipsnio 3 dalį | Pranešimas pagal PDP, 2004 m. rugsėjo mėn. | Ataskaita pagal 104 straipsnio 3 dalį | Pranešimas pagal PDP, 2004 m. rugsėjo mėn. |2000 | -2,0 | -4,1 | 106,2 | 114 |2001 | -1,4 | -3,7 | 106,9 | 114,7 |2002 | -1,5 | -3,7 | 104,7 | 112,5 |2003 | -3,2 | -4,6 | 103,0 | 109,9 |Atsižvelgiant į rugsėjo mėn. pranešimą pagal PDP, statistinių patikslinimų poveikis 2004 m. rezultatams bus 1,1 % BVP, pasiskirstydamas tarp mažesnio socialinio draudimo fondo perviršio (0,3 % BVP) ir tikslių įrašų apie karines išlaidas (0,8 %). Graikijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad 2004 m. deficitas sudarys 5,3 % BVP. Numatomas skolos santykis (112,1 % BVP) yra žymiai didesnis už 2003 m. santykį (109,9 % BVP).2. Priemonės, paskelbtos atsižvelgiant į rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį2004 m. paskelbtos priemonėsIki lapkričio 5 d. galutinio termino, kuris nustatytas Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį, Graikijos valdžios institucijos paskelbė kelias priemones, kurių bus imtasi 2004 m., būtent: i) mokesčių amnestija už nepateiktas 1999–2002 m. fiskalinių metų mokesčių deklaracijas; ii) instrukcijos visoms ministerijoms 3 % apriboti savo nuožiūra numatomas išlaidas; iii) priemonės apriboti viešojo sektoriaus išlaidas ir sumažinti Vyriausybės subsidijas ir garantijas.[3]Dėl tokių priemonių pobūdžio labai sunku nustatyti ir išskirti jų poveikį biudžetui. Priemonės, kurios numatytos ii ir iii punktuose, nėra susietos su jokiu biudžeto punktu, bet daro visa apimantį poveikį. Dėl i priemonės Komisijos nariui p. Almunia adresuotame lapkričio 5 d. laiške Graikijos finansų ministras p. Alogoskoufis nurodė, kad numatomas poveikis 2004 m. bus 0,2 % BVP. Nors į numatomą poveikį buvo galima atsižvelgti apskaičiuojant suvestines mokestines pajamas, atitinkančias numatomus rezultatus, apie kuriuos pranešta rugsėjo mėn., faktinis poveikis anksčiausiai bus žinomas ne anksčiau kaip 2005 m. kovo mėn., kai bus pateiktas pranešimas pagal PDP.Be šių abejonių, norint įvertinti Graikijos valdžios institucijų priemonę ištaisyti biudžeto deficitą remiantis Tarybos rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį, reikėtų atsižvelgti į statistinių patikslinimų būtinybės poveikį. Galutinis 2004 m. deficitas bus didesnis už planuotą tuo metu, kai buvo priimta rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį, iš dalies dėl statistinių patikslinimų, dėl kurių šių metų rugsėjo mėn. susitarta su Eurostatu ir kurie sudaro 1,1 % BVP (2 lentelė). Šį veiksnį, apie kurį nebuvo žinoma rekomendacijos pagal 104 straipsnio 7 dalį priėmimo metu, galima laikyti Graikijos valdžios visiškai nekontroliuojamu veiksniu, kai ji planavo 2004 m. biudžeto koregavimą. Todėl veiksmų, kurių 2004 m. ėmėsi Graikijos valdžios institucijos atsižvelgdamos į Tarybos rekomendacijas, efektyvumą reikia vertinti įvertinus tokių statistinių patikslinimų poveikį bei galimas nenumatytas augimo aplinkybes nuo 2004 m. pavasario iki rudens.2 lentelė. Pagrindiniai 2004 m. deficitą lemiantys veiksniai (*) |Poveikis deficitui (°) | 2004 m. deficitas |Buvusios Vyriausybės pateiktas pradinis biudžetas | 1,2 |Naujos Vyriausybės padaryti pagrindiniai koregavimai iki 2004 m. kovo mėn. pabaigos |Netiesioginiai mokesčiai | +0,4 |Socialinės įmokos | -1,1 |Gauti kapitalo pervedimai | +1,4 |Vartojimas (viešojo sektoriaus darbo užmokesčio dalis) | +0,8 (+0,5) |Socialiniai pervedimai | +0,4 |Kovo mėn. pabaigoje naujos Vyriausybės išsiųstas pranešimas (1) | 3,0 |Statistiniai patikslinimai (2)+(3) |Socialinės apsaugos fondai (2) | +0,3 |Karinės išlaidos (3) | +0,8 |Tarpiniai rezultatai (4)=(1)+(2)+(3) | 4,1 |2004 m. rugsėjo mėn. pranešimas (5) | 5,3 |Perviršis (6)=(5)-(4) | 1,2 |Palūkanų mokėjimo neatitikimai (7) | +0,2 |Komisijos rudens prognozės (5)+(7) | 5,5 |(*) Lentelėje (BVP %) apibendrinami pagrindiniai 2004 m. biudžeto patikslinimai, koregavimai ir neatitikimai nuo 2003 m. pabaigos, kada jį priėmė (buvusi) Graikijos Vyriausybė, ir Komisijos prognozės. (°) „+“ nurodo deficito padidėjimą, o „-“ reiškia deficito sumažėjimą. |Rugsėjo mėn. pranešime Graikijos valdžios institucijos prognozuoja, kad 2004 m. deficitas sieks 5,3 % (5,5 % Komisijos duomenimis; žr. 2 lentelę)[4], tuo tarpu per laikotarpį nuo kovo mėn. pabaigos iki rugsėjo mėn. pranešimų deficitas padidėjo nuo numatyto 3,0 %[5] iki 5,3 % (atitinkamai nuo 3,2 % iki 5,5 % pagal Komisijos pavasario ir rudens prognozes). Todėl vien tik statistiniais patikslinimais (1,1 % BVP) negalima paaiškinti biudžeto būklės pablogėjimo 2,3 % BVP. Be to, likusių 1,2 % negalima priskirti mažesnio augimo sukeltam poveikiui. Realaus augimo projekcijų pavasario ir rudens skaičių skirtumas sudaro tik 0,2 %, o tai gali padidinti deficitą, bet mažiau negu 0,1 % BVP. Apskritai nominalia verte priemonės ištaisyti biudžeto deficitą poveikis yra neigiamas daugiau kaip 1 % BVP.Priemonės ištaisyti biudžeto deficitą 2004 m., palyginti su 2003 m., t. y. metais, kai pirmą kartą paaiškėjo, kad šalis pažeidė 3 % BVP pamatinę vertę, poveikis turi būti apskaičiuojamas palyginant balansus, pakoreguotus pagal ciklą, per dvejus metus, neatsižvelgiant į statistinių patikslinimų poveikį. Be to, ši prielaida rodo, kad priemonės ištaisyti biudžeto deficitą poveikis yra neigiamas koregavimo pagal ciklą požiūriu. Jeigu nebūtų atsižvelgta į nenumatytus statistinius patikslinimus, pagal ciklą pakoreguotas balansas 2003 m. būtų buvęs 3,7 % BVP (iš tikrųjų, jis buvo -5,1 %), tuo tarpu 2004 m. būtų buvęs -5,1 % BVP (iš tikrųjų buvo -6,2 %). Tai parodo, kad pastangos, susijusios su biudžetu, poveikis 2004 m. yra -1,4 %. Pirminio balanso požiūriu, priemonės ištaisyti biudžeto deficitą poveikis taip pat yra neigiamas (-1,6 %).3 lentelė. Priemonės ištaisyti biudžeto deficitą poveikis 2004 m. Statistinių patikslinimų poveikis (BVP %) |2003 | 2004 | „Priemonė“ (*) |Balansai, pakoreguoti pagal ciklą | -5,1 | -6,2 | -1,1 |Balansai, pakoreguoti pagal ciklą neatsižvelgiant į patikslinimus | -3,7 | -5,1 | -1,4 |Pirminis balansas, pakoreguotas pagal ciklą | 0,7 | -0,6 | -1,3 |Pirminis balansas, pakoreguotas pagal ciklą neatsižvelgiant į patikslinimus | 2,0 | 0,4 | -1,6 |(*) Priemonės ištaisyti biudžeto deficitą poveikis įrašytas „2004“ skiltyje minus atitinkamas įrašas „2003“ skiltyje; skaičiai suapvalinti iki pirmo skaičiaus po kablelio.Apskritai perviršį viename arba keliuose biudžeto punktuose kompensuoja kompensacinės priemonės. Jas galima taikyti ir renginiams, pavyzdžiui, olimpinių žaidynių Graikijoje organizavimui. Be to, net leidus tokį perviršį, priemonė ištaisyti biudžeto deficitą darys neigiamą poveikį einamaisiais metais. Pagal Graikijos valdžios institucijų pateiktą informaciją[6], perviršis, siejamas su olimpinių žaidynių organizavimu, siekia 0,7 % BVP, ir išskaidomas į valstybės investicijų programas (0,5 % BVP) ir valdžios sektoriaus vartojimą (0,2 %).Neatsižvelgiant į statistinių patikslinimų poveikį ir perviršį, susijusį su olimpinėmis žaidynėmis, balansas, pakoreguotas pagal ciklą, 2004 m. būtų sudaręs -4,4 % BVP (iš tikrųjų buvo -6,2 %) – tai palyginti su balansu, pakoreguotu pagal ciklą 2003 m., atsižvelgus į statistinių patikslinimų poveikį (-3,7 %), lems, kad priemonės ištaisyti biudžeto deficitą poveikis bus -0,7 %. Pirminio balanso požiūriu priemonės ištaisyti biudžeto deficitą poveikis taip pat būtų neigiamas (-0,9 %).Apskritai 2004 m. įgyvendintos priemonės nebuvo tiek efektyvios, kad deficitas 2004 m. būtų sumažintas. Neskaitant statistinių patikslinimų, fiskalinės politikos būklė ir toliau blogėjo kylant ekonominei veiklai ir esant dideliam, teigiamam gamybos apimties atotrūkiui[7].2005 m. biudžeto projektasKonkrečios priemonės, kurios turi būti įgyvendintos 2005 m., paskelbtos rugsėjo mėn. pateiktame valstybės biudžeto projekte, kuriame nustatytas tikslas iki 2005 m. valdžios sektoriaus biudžeto deficitą sumažinti iki 2,8 %. Todėl nominalus koregavimas bus 2,5 % BVP, palyginti su 5,3 % deficitu, kurį Graikijos valdžios institucijos numatė 2004 m.4 lentelė. Biudžeto koregavimų 2005 m. įvertinimasBVP % | Oficialus (1) | Komisijos (2) | Skirtumas (3)=(1)-(2) |Mokesčiai | 23,20 | 23,19 | 0,01 |Įmokos | 16,33 | 16,26 | 0,07 |Valdžios sektoriaus vartojimas (viešojo sektoriaus darbo užmokesčio dalis) | 16,18 (12,10) | 16,44 (12,34) | 0,26 (0,24) |Socialiniai pervedimai | 18,43 | 18,55 | 0,12 |Palūkanų mokėjimas | 5,07 | 5,27 | 0,20 |Gauti kapitalo pervedimai | 2,62 | 2,54 | 0,08 |Grynasis skolinimasis | -2,8 | -3,6 | 0,8 |Skolos santykis | 109,5 | 111,9 | 2,4 |p.m. Realus BVP augimas (%) Nominalus BVP augimas (%) | 3,9 7,3 | 3,3 6,5 | 0,6 0,8 |Komisijos 2004 m. rudens prognozėje 2005 m. numatytas 3,6 % BVP nominalus deficitas. Skirtumą tarp oficialaus tikslo biudžeto projekte ir Komisijos prognozių lemia trys veiksniai (4 lentelė): visų pirma, Komisijos nuomone, pradinis palūkanų mokėjimo lygis 2004 m. yra 0,2 % BVP didesnis už Graikijos valdžios institucijų numatytą lygį. Antra, nors biudžeto projektas remiasi makroekonominiu scenarijumi, pagal kurį 2005 m. realus BVP augimas 3,9 %, Komisija prognozuoja daug mažesnį optimistinį augimą – 3,3 %. Trečia, Graikijos valdžios institucijų paskelbtų kai kurių priemonių numatomas poveikis biudžetui buvo padidintas. Pajamų dalyje tai pasakytina apie socialines įmokas dėl per daug optimistinės užimtumo augimo prognozės (2 % palyginti su 1 % Komisijos prognozėje) ir gautus kapitalo pervedimus, kurie ir toliau numatomi dideli, tuo tarpu itin sumažėję valstybės investicijos taip pat sumažins ir taip nedidelius Graikijos gebėjimus įsisavinti ES fondus. Išlaidų dalyje biudžeto projekte numatoma labai sumažinti darbo užmokestį ir socialinius pervedimus – tai aiškus skirtumas, palyginti su netolima praeitimi.Pagal Komisijos 2004 m. rudens prognozę priemonės ištaisyti biudžeto deficitą 2005 m. poveikis, įvertintas balanso, pakoreguoto pagal ciklą, pokyčiu, yra 1,9 % (2,5 % pagal 2005 m. biudžeto projektą). Galiausiai, Komisijos duomenimis, biudžeto koregavimo per 2004 m. ir 2005 m. poveikis yra tik 0,8 % (1,6 % pagal 2005 m. biudžeto projektą)[8].Apskritai biudžeto projekte pateiktos priemonės yra nepakankamos, kad nominalus deficitas pasiektų žemesnę už 3 % ribą 2005 m., kaip Taryba rekomendavo 2004 m. liepos mėnesį.Skolos pokyčiaiRemdamasi skolos lygių patikslinimais, į kuriuos atsižvelgta rugsėjo mėn. pranešime pagal PDP, Komisija neprognozuoja didelio skolos ir BVP santykio pasikeitimo 2005 metais. 2003 m. skolai pasiekus 109,9 % BVP, numatoma, kad ji toliau didės iki 112,2 % 2004 m., o 2005 m. nežymiai nukris iki 111,9 %. Neatsižvelgiant į statistinių patikslinimų poveikį, skolos pokyčiai 2004 m. ir 2005 m. atspindi ne tik nedidelį pirminį balansą, bet taip pat ir kitus veiksnius. Nors tokie žemi pirminiai perviršiai kartu su dideliu nominaliu BVP augimu turėtų žymiai sumažinti skolos santykį, 2005 m. ir 2005 m. projekcijos rodo, kad skolos lygius taip pat lemia didelis vertybinių popierių srauto koregavimas. Tai rodo, kad Vyriausybė nesiėmė efektyvių veiksmų, susijusių su mažesnėmis už biudžeto eilutę operacijomis.Vyriausybės duomenų surinkimas ir tvarkymasDuomenų patikslinimus nuo 2004 m. gegužės iki rugsėjo mėn. daugiausia lėmė sandorių koregavimai, kurie, kaip nustatė Eurostatas, ne visai atitinka apskaitos taisykles. Graikija sprendė keletą klausimų, kuriuos iškėlė Eurostatas. Tačiau, kaip paaiškinta Komisijos laiške, kuriuo pateikiamas oficialus pranešimas apie pažeidimų procedūrą Nr. 2004/2234, kuri Graikijai pradėta taikyti gruodžio 1 d., yra keletas dalykų, kurie, Komisijos požiūriu, kelia abejonių dėl mechanizmų proporcingumo užtikrinant greitą ir teisingą informacijos, kurios reikia pagal esamą teisinę sistemą, teikimą.* * *Pagal Sutarties 104 straipsnio 8 dalies ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 4 straipsnio 1 dalies nuostatas, jei Taryba laikosi nuomonės, kad nebuvo imtasi jokių efektyvių veiksmų, atsižvelgiant į rekomendacijas, pateikiamas pagal 104 straipsnio 7 dalį, iki galutinio termino – 2004 m. lapkričio 5 d., ji privalo dėl to priimti sprendimą iš karto po galutinio termino pabaigos.Atsižvelgdama į šiuos nustatytus faktus, Komisija laikosi nuomonės, kad nebuvo imtasi efektyvių veiksmų atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį per rekomendacijoje nurodytą laikotarpį, ir ji rekomenduoja Tarybai priimti atitinkamą sprendimą.104 straipsnio 8 dalyje numatyta, kad nustačiusi, jog nebuvo imtasi efektyvių veiksmų atsižvelgiant į jos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, Taryba gali nuspręsti tą rekomendaciją skelbti viešai. Tačiau Graikija jau paskelbė šią rekomendaciją viešai liepos mėn., pagal Amsterdamo Europos Vadovų Tarybos 1997 m. birželio 17 d. Rezoliuciją dėl Stabilumo ir augimo pakto[9].Tolesnės pagal procedūrą taikomos priemonės: jei Taryba laikosi nuomonės, kad nebuvo imtasi efektyvių veiksmų atsižvelgiant į rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dalį, ji pagal 104 straipsnio 9 dalį nuspręsti, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, įspėti Graikiją, kad ji per nurodytą laiką deficitui sumažinti imtųsi priemonių, kurios, jos nuomone, yra reikalingos padėčiai ištaisyti. Bet kuris Tarybos sprendimas tokiu būdu įspėti Graikiją priimamas per vieną mėnesį nuo sprendimo, nustatančio, kad pagal 104 straipsnio 8 dalį nebuvo imtasi efektyvių veiksmų.RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpagal 104 straipsnio 8 dalį nustatantis, ar Graikija ėmėsi efektyvių veiksmų atsižvelgdama į Tarybos rekomendacijas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalįEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 8 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,kadangi:Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) kūrimo trečiajame etape valstybės narės pagal Sutarties 104 straipsnį yra įsipareigojusios vengti perviršinio valdžios sektoriaus biudžeto deficito.Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir tvirtam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. Stabilumo ir augimo paktą sudaro šis Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97[10] dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo, kaip nustatyta 104 straipsnyje, siekiant kuo greičiau pataisyti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą.Amsterdamo Europos Vadovų Tarybos 1997 m. birželio 17 d. Rezoliucijoje dėl Stabilumo ir augimo pakto[11] visos šalys, ypač valstybės narės, Taryba ir Komisija, oficialiai raginamos tinkamai ir laiku įgyvendinti Sutartį ir Stabilumo ir augimo paktą.2004 m. liepos 5 d. Sprendimu 2004/XXX/EB[12] Taryba pagal 104 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad Graikijoje yra perviršinis deficitas.Pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį 2004 m. liepos 5 d. Taryba priėmė rekomendaciją, nustatančią galutinį terminą – 2004 m. lapkričio 5 dieną, iki kurios Graikijos Vyriausybė turėjo imtis priemonių ištaisyti perviršinį biudžeto deficitą ne vėliau kaip iki 2005 m. pabaigos. Tame pačiame dokumente Taryba rekomendavo kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2005 m. ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį ir imtis iš esmės struktūrinio pobūdžio korekcinių priemonių, sudarančių ne mažiau kaip 1 % BVP, kaupiamų per 2004–2005 m.; pageidautina, kad abiem metams jos būtų paskirstytos po lygiai. Be to, Taryba rekomendavo, kad Graikija užtikrintų, jog bendrosios valstybės skolos santykis pakankamai sumažėtų ir patenkinamu greičiu priartėtų prie pamatinės vertės, tuo tarpu ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas veiksniams, išskyrus grynąjį skolinimąsi, kurie sąlygoja skolos lygio pasikeitimus. Galiausiai Taryba taip pat rekomendavo Graikijai skubos tvarka ištaisyti rimtus atskleistus biudžeto statistikos trūkumus, gerinant valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir tvarkymą.Pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 4 straipsnio 2 dalį nuspręsdama, ar buvo imtasi efektyvių veiksmų atsižvelgiant į jos rekomendacijas, pateiktas pagal 104 straipsnio 7 dalį, Taryba savo sprendimą grindžia atitinkamos valstybės narės Vyriausybės viešai paskelbtais sprendimais.Įvertinus viešai paskelbtus Graikijos sprendimus, kurie buvo priimti atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją, priimtą pagal 104 straipsnio 7 dalį, iki rekomendacijoje nustatyto galutinio termino, daromos šios išvados:nepaisant 2004 m. paskelbtų ribojančių priemonių, fiskalinė politika buvo akivaizdžiai ekspansinė, iš dalies dėl išlaidų perviršio, siejamo su olimpinių žaidynių organizavimu, priešingai, nei reikalavo Taryba;2005 m. paskelbtos biudžetinės priemonės, nors ir didesnės nei reikia 2004 m. nukrypimų kompensavimui, neužtikrina valdžios sektoriaus deficito sumažinimo 2005 m. iki mažiau negu 3 % BVP;bendras skolos santykis ne tik nemažėja patenkinamu greičiu, bet ir 2004 m. numatytas didelis vertybinių popierių srauto koregavimas parodo, kad Vyriausybė nesiėmė efektyvių veiksmų, susijusių su mažesnėmis už biudžeto eilutę operacijomis, kurios prisideda prie tolesnio skolos didėjimo;Graikija pagerino biudžeto duomenų surinkimą ir tvarkymą, ypač apie išlaidas karinei įrangai, palūkanų mokėjimą ir socialinio draudimo apskaitą. Tačiau reikia geresnių mechanizmų, užtikrinančių greitą ir teisingą valdžios sektoriaus duomenų, kurių reikia pagal esamą teisinę sistemą, teikimą.104 straipsnio 8 dalyje numatyta, kad nustačiusi, jog nebuvo imtasi efektyvių veiksmų atsižvelgiant į jos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, Taryba gali nuspręsti tą rekomendaciją skelbti viešai. Tačiau pagal Europos Vadovų Tarybos Rezoliuciją dėl Stabilumo ir augimo pakto Graikija jau paskelbė šią rekomendaciją viešai liepos mėnesį.NUSPRENDĖ:1 straipsnisNebuvo imtasi jokių efektyvių veiksmų, atsižvelgiant į Graikijai skirtą 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, kurioje nurodytas galutinis terminas.2 straipsnisŠis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.Priimta Briuselyje,Tarybos vardu [1] Žr. Euro-Indicators News Release 117/2004, 2004 m. rugsėjo 23 d.[2] Pagal Reglamentą (EB) Nr. 3605/93, kuriuo nustatomas PDP ataskaitų rengimas, valstybės narės turėtų pranešti n, n-1, n-2, n-3 ir n-4 metų duomenis. Tačiau atsižvelgdamas į Tarybos prašymą Eurostatas taip pat patikslino 1997, 1998 ir 1999 m. sąskaitas. Lapkričio 22 d. ataskaitoje „Graikijos valdžios sektoriaus deficito ir skolos patikslinimas“ Eurostatas priėjo prie išvados, kad faktinis tų metų deficitas taip pat gerokai viršijo 3 % (žr. t. p. Komisijos komunikatą „Ataskaita dėl atskaitomybės klausimo, susijusio su Graikijos biudžeto duomenų patikslinimo“ - KOM(2004) 784, 1.12.2004).[3] Šios priemonės paskelbtos 2004 m. birželio 23 d. Graikijos finansų ministro p. Alogoskoufis laiške Komisijos nariui p. Almunia. Nuo to laiko Komisijai apie kitas 2004 m. priemones nepranešta.[4] Skaičius 0,2 % BVP mažesnis už Komisijos prognozę (5,5 %), kurioje realiau įvertinamas palūkanų mokėjimas.[5] Tikslus skaičius buvo 2,95 %, kuris buvo suapvalintas iki 3 %. Reikėtų nepamiršti, kad šis skaičius (2,95 %), atsirado kovo mėn. naujai Vyriausybei padarius esminius patikslinimus 2004 m. biudžeto projekte. Dėl šio patikslinimo pateiktos realistiškesnės einamųjų pajamų (mažesni tiesioginiai mokesčiai ir ES pervedimai, bet didesnės socialinės įmokos) ir išlaidų (didesnis viešojo sektoriaus darbo užmokestis, socialiniai pervedimai) projekcijos, artimesnės 2,4 %, kuriuos 2003 m. rudens prognozėje pateikė Komisija. Į patikslinimą buvo atsižvelgta kovo mėn. pabaigos pranešime, kurio Eurostatas nepatvirtino.[6] Šią informaciją Graikijos valdžios institucijos atskleidė 2005 m. biudžeto projekte. Palyginti su planuojamomis išlaidomis, kurios siejamos su olimpinėmis žaidynėmis – 0,94 % BVP 2004 m., galutinis deficitas turėtų būti 1,6 %.[7] Per laikotarpį tarp dviejų 2004 m. prognozių gamybos apimties atotrūkis iš tikrųjų padidėjo nuo 1,2 % (pavasarį) iki 1,5 % (rudenį), tuo tarpu potencialus gamybos apimties augimas išliko aukštas – 3,4 %.[8] Žaidynių pabaiga turėjo savaiminį poveikį biudžeto dėl 1,2 % sutaupymo (iš kurio 0,7 % – 2004 m. perviršis). Perkėlimo į 2005 m. poveikis, siejamas su olimpinėmis žaidynėmis, sudaro 600 mln. EUR (apie 0,5 % BVP).[9] 2004 m. liepos 6 d. Tarybos dokumentas 11216/04, kurį galima rasti Tarybos dokumentų viešame registre pavadinimu „Tarybos rekomendacija Graikijai, kaip ištaisyti perviršinio valstybės biudžeto deficito padėtį – Sutarties 104 straipsnio 7 dalies taikymas“.[10] OL L 209, 1997 8 2, p. 6.[11] OL L 236, 1997 8 2, p. 1.[12] Dar nepaskelbtas OL.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 10 02
            COM(2017) 557 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo Europos Komisija įgaliojama derėtis dėl Susitarimo su CARIFORUM valstybėmis dėl geografinių nuorodų apsaugos remiantis CARIFORUM ir ES ekonominės partnerystės susitarimo 145 straipsniu

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

                  CARIFORUM ir ES ekonominės partnerystės susitarimo (toliau – EPS) 2 skyriaus 2 skirsnio „Intelektinė nuosavybė“ 145 straipsnyje
                     1
                   nustatytas geografinių nuorodų apsaugos lygis, apsaugos sąlygos ir kiti parametrai. Tačiau saugomų geografinių nuorodų sąrašas pagal šį susitarimą nebuvo sudarytas. Dėl šios priežasties EPS 145 straipsnyje taip pat nustatyta peržiūros sąlyga, pagal kurią šalys turi parengti nuostatas dėl geografinių nuorodų ir sudaryti saugomų geografinių nuorodų sąrašą.

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  CARIFORUM ir ES EPS reikalaujama, kad šalys parengtų geografinių nuorodų apsaugos tvarką ir saugomų pavadinimų sąrašą. Ekonominės partnerystės susitarimai yra suderinti su galiojančiomis Sąjungos bendros prekybos politikos nuostatomis.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Netaikoma.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Netaikoma.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Priemonės teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnis.

               •Subsidiarumas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Netaikoma Pagal SESV 3 straipsnį bendra prekybos politika priskiriama išimtinei Sąjungos kompetencijai.

               •Proporcingumas

                  Rekomendacijoje dėl Tarybos sprendimo bus laikomasi EPS jau nustatytų nuostatų. Esminiai papildymai bus saugomų geografinių nuorodų sąrašas ir nuostatos dėl bendradarbiavimo procedūrų. Tai yra būtiniausi papildymai siekiant laikytis EPS reikalavimų.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Pasirinkta priemonė – tarptautinis susitarimas – yra vienintelė šiam tikslui tinkama priemonė.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas ir (arba) tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Politikos klausimais konsultuotasi su valstybėmis narėmis ir EP, taip pat Tarybos darbo grupėse ir atitinkamame EP komitete. Konsultacijos su CARIFORUM valstybėmis ir ES suinteresuotosiomis šalimis vyko CARIFORUM ir ES EPS konsultaciniame komitete, seminaruose ir kituose su geografinėmis nuorodomis susijusiuose renginiuose (mugėse, gamintojų grupių susitikimuose ir kt.).

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Šios iniciatyvos poveikio vertinimas nebus atliekamas, nes kitų politikos galimybių nėra.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  ES pagrindinių teisių chartijos 17 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad intelektinė nuosavybė turi būti saugoma. Šis susitarimas padės to siekti.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Poveikis biudžetui nenumatytas.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimo ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Susitarimas bus įtrauktas į esamą EPS sistemą, pasinaudojant joje jau numatytu komitetu ir procedūromis, kurios bus išsamiau apibrėžtos susitarime.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

               Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  CARIFORUM valstybėse apsauga nuo neteisingo vartojimo ir klastojimo bus suteikta maždaug 180 Sąjungos geografinių nuorodų, o Sąjungoje bus saugoma iki 30 geografinių CARIFORUM valstybių nuorodų. Siekiant užtikrinti abipusę naujų geografinių nuorodų apsaugą, susitarime bus numatytas reguliarus saugomų geografinių nuorodų sąrašo atnaujinimas.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo Europos Komisija įgaliojama derėtis dėl Susitarimo su CARIFORUM valstybėmis dėl geografinių nuorodų apsaugos remiantis CARIFORUM ir ES ekonominės partnerystės susitarimo 145 straipsniu

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 2 ir 4 dalis;

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)CARIFORUM ir ES ekonominės partnerystės susitarimo 145 straipsnyje numatyta, kad šalys turi parengti saugomų geografinių nuorodų sąrašą, taip pat papildomas jų apsaugos pagal nurodytą susitarimą sąlygas;

               (2)tuo tikslu ir siekdama visapusiškai įgyvendinti CARIFORUM ir ES ekonominės partnerystės susitarimo 145 straipsnį, Komisija turi derėtis su CARIFORUM valstybėmis,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Europos Komisija įgaliojama derėtis su CARIFORUM valstybėmis dėl Susitarimo dėl geografinių nuorodų apsaugos remiantis CARIFORUM ir ES ekonominės partnerystės susitarimo 145 straipsniu, taip pat dėl saugomų geografinių nuorodų sąrašo sudarymo, laikantis priede nustatytų derybinių nurodymų.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimas, OL L 289/3, 2008 10 30.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 10 02
            COM(2017) 557 final
            PRIEDAI
            prie
            rekomendacijos dėl TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo Europos Komisija įgaliojama derėtis dėl Susitarimo su CARIFORUM valstybėmis dėl geografinių nuorodų apsaugos remiantis CARIFORUM ir ES ekonominės partnerystės susitarimo 145 straipsniu

               PRIEDAS

               Derybiniai nurodymai, kurių turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir CARIFORUM valstybių derybose dėl geografinių nuorodų susitarimo

               1.Komisija gali pradėti derybas su CARIFORUM valstybėmis siekdama sudaryti subalansuotą susitarimą dėl geografinių nuorodų apsaugos, kuriuo ginami ES interesai ir atsižvelgiama į tai, kad CARIFORUM valstybės turi besivystančių šalių statusą.

               2.Derybų objektas – žemės ūkio ir žuvininkystės produktų, maisto produktų, vyno, spiritinių gėrimų ir kitų alkoholinių gėrimų geografinių nuorodų (GN) apsauga atitinkamose susitariančiųjų šalių teritorijose.

               3.Ne žemės ūkio produktams šie derybiniai nurodymai netaikomi.

               4.Komisija derasi remdamasi šiais derybiniais nurodymais, visų pirma atsižvelgdama į Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytus principus ir mechanizmus, taip pat į PPO taisyklėmis nustatytus įpareigojimus.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007SC0619

Rekomendacija Tarybos sprendimas panaikinantis Sprendimą 2003/89/EB dėl perviršinio deficito Vokietijoje  /* SEK/2007/0619 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 16.5.2007SEK(2007) 619 galutinisRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpanaikinantis Sprendimą 2003/89/EB dėl perviršinio deficito Vokietijoje(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. APLINKYBėSSutarties 104 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turėtų vengti perviršinio deficito, ir nustatyta tokio deficito nustatymo bei ištaisymo tvarka. Perviršinio deficito procedūra (PDP) išsamiau aprašyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis. Pagal Sutarties 104 straipsnio 2 dalį Komisija tikrina, kaip laikomasi biudžetinės drausmės pagal šiuos du kriterijus: a) ar planuojamo arba faktinio valdžios sektoriaus deficito santykis su bendruoju vidaus produktu viršija 3 % BVP pamatinę vertę (išskyrus atvejus, kai deficito santykis smarkiai ir nuolat mažėjo ir pasiekė lygį, artimą pamatinei vertei, arba antraip – pamatinės vertės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, ir tas santykis išlieka artimas pamatinei vertei) ir b) ar valdžios sektoriaus skolos santykis viršija 60 % BVP pamatinę vertę (išskyrus atvejus, kai skolos santykis pakankamai mažėja ir patenkinamai sparčiai artėja prie pamatinės vertės).Pagal prie Sutarties pridėtą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros Komisija teikia PDP vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93[2] 4 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., privalo pateikti duomenis apie valdžios sektoriaus deficitą, valdžios sektoriaus skolą ir kitus susijusius rodiklius[3].Komisija, remdamasi tuo, kad 2002 m. planuojamas bendras Vokietijos valdžios sektoriaus deficitas sudarė 3,8 % BVP, o valdžios sektoriaus skola – 60,9 % BVP, patvirtinusi pranešimą pagal 104 straipsnio 3 dalį, 2002 m. lapkričio 19 d. pradėjo taikyti Vokietijai perviršinio deficito procedūrą[4]. 2003 m. sausio 21 d. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, nusprendė, kad Vokietijos deficitas yra perviršinis (Sutarties 104 straipsnio 6 dalis)[5]. Tuo pačiu metu, taip pat remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pagal 104 straipsnio 7 dalį pateikė Vokietijai rekomendacijas, kaip ne vėliau kaip iki 2004 m. ištaisyti valdžios sektoriaus perviršinio deficito padėtį[6].2003 m. lapkričio 18 d. Komisija išreiškė nuomonę, kad priemonės, kurių ėmėsi Vokietija, nebuvo pakankamos, ir priėmė Tarybai skirtą rekomendaciją, kad ši priimtų atitinkamą sprendimą ir praneštų Vokietijai apie tai, kad jai būtina imtis priemonių ištaisyti perviršinį deficitą (atitinkamai pagal 104 straipsnio 8 dalį ir 104 straipsnio 9 dalį). Šioje rekomendacijoje Komisija pasiūlė pratęsti perviršinio deficito ištaisymui nustatytą terminą iki 2005 m. 2003 m. lapkričio 25 d. Taryba nusprendė nepatvirtinti Komisijos rekomendacijų, o vietoj to priėmė išvadas, kuriomis Vokietijai skiriamos rekomendacijos dėl perviršinio deficito ištaisymo iki 2005 m. ir kuriose teigiama, kad, atsižvelgiant į Vokietijos prisiimtus įsipareigojimus, perviršinio deficito procedūros (PDP) taikymas yra sustabdytas. 2004 m. liepos 13 d. Europos Teisingumo Teismas panaikino šias išvadas[7].2004 m. gruodžio 14 d. Komisija priėmė komunikatą Tarybai, kuriame padarė išvadą, kad, atsižvelgiant į dėl 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos išvadų ir 2004 m. liepos 13 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimo atsiradusias unikalias aplinkybes, tinkama data biudžeto būklei pataisyti turėtų būti 2005 m. Tuo metu Komisija laikėsi nuomonės, kad Vokietija jau ėmėsi priemonių ištaisyti savo perviršinį deficitą iki 2005 m. ir kad todėl pagal PDP nebuvo būtina imtis tolesnių priemonių, nors jos biudžeto būklė išlieka pažeidžiama[8]. Savo 2005 m. sausio 18 d. išvadose Taryba sutiko su Komisijos išvadomis ir patvirtino, kad, bendradarbiaudama su Komisija, ji yra „pasirengusi prireikus imtis veiksmų pagal PDP“.Po Vokietijos 2006 m. vasario mėn. tarpinio pranešimo Komisijos (Eurostato) pateikti faktiniai duomenys rodė, kad 2005 m. bendrasis valdžios sektoriaus deficitas vis dar viršijo 3 % BVP. 2006 m. kovo 14 d. Taryba pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 10 straipsnio 3 dalį nedelsdama nusprendė, remdamasi Komisijos rekomendacija, pateikti Vokietijai pranešimą pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį[9] imtis deficito mažinimo priemonių, kurios buvo pripažintos būtinomis, siekiant pašalinti perviršinį deficitą „kuo greičiau, vėliausiai iki 2007 m.“ . Konkrečiai Taryba rekomendavo, kad „2006 ir 2007 m. Vokietija užtikrina bendrą pagal ciklą pakoreguoto balanso, neįskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių, pagerėjimą mažiausiai vienu procentiniu punktu“ . Taryba paprašė Vokietijos pateikti ataskaitą, kurioje būtų apibūdintos priemonės, kurių buvo imtasi jos sprendimui įvykdyti iki 2006 m. liepos 14 d. ir toliau teikti reguliarias pažangos ataskaitas. Ji taip pat paragino Vokietiją „imtis būtinų priemonių, skirtų užtikrinti, kad biudžeto konsolidavimas, siekiant vidutinės trukmės struktūrine prasme subalansuoto biudžeto tikslo, būtų išlaikytas mažinant struktūrinį deficitą bent 0,5 % BVP per metus tol, kol perviršinis deficitas bus ištaisytas“.1 lentelė. Tarybos 2006 m. kovo 14 d. patvirtinta korekcija% BVP, nebent nurodyta kitaip | 2005 | 2006 | 2007 |Bendrasis valdžios sektoriaus balansas | -3,3 | deficitas šiek tiek > 3 | deficitas aiškiai < 3 |struktūrinio balanso pokytis | Bendras pagerėjimas bent vienu procentiniu punktu |p.m.: realiojo BVP augimas (%) | 0,9 | 1,5 | arti 1 |Pastaba . Struktūrinis balansas = pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemoniųŠaltinis . Tarybos pranešimas Vokietijai pagal 104 straipsnio 9 dalį, kuriame remiamasi Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognoze ir pateikiami vėlesni vertinimai (pvz., Komisijos tarnybų 2006 m. vasario 21 d. tarpinė prognozė).Vokietijai 2006 m. liepos 5 d. pateikus įgyvendinimo ataskaitą, Komisija 2006 m. liepos 19 d. priėmė Komunikatą, kuriuo informavo Tarybą, kad Vokietija ėmėsi veiksmų, kurie vertintini kaip tinkama pažanga, ištaisant perviršinį deficitą per Tarybos nustatytą terminą ir kad tuo klausimu nėra būtina imtis tolesnių veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą[10]. Savo 2006 m. spalio 10 d. posėdyje Taryba pritarė šiai nuomonei.Pagal 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas pagal Komisijos rekomendaciją, jeigu perviršinis deficitas tam tikroje valstybėje narėje, Tarybos manymu, buvo ištaisytas.2. DEFICITO POKYčIAI IKI 2006 M.Taryba savo sprendimą dėl perviršinio deficito Vokietijoje grindė atnaujinta 2002 m. gruodžio mėn. Stabilumo programa, pagal kurią bendrasis valdžios sektoriaus deficitas 2002 m. sudarė 3,7 % BVP. Atlikusi ekonominį įvertinimą, Taryba padarė išvadą, kad dešimtojo dešimtmečio metus, kai Vokietijos ekonomika augo palyginti sparčiai, pažanga fiskalinio konsolidavimo srityje buvo nedidelė, paliekanti mažai biudžetinės veikimo laisvės prisiderinti prie ciklinio sulėtėjimo. Buvo numatyta, kad valdžios sektoriaus skola iki 2002 m. išaugs iki 60,9 % BVP, taigi šiek tiek viršys 60 % BVP pamatinę vertę.Deficitas nuo 3,7 % BVP 2002 m. išaugo net iki 4,0 % BVP 2003 m., o vėliau, t. y. 2005 m., sumažėjo iki 3,2 %. Per tą laikotarpį nebuvo pakankamos biudžetinės veikimo laisvės, kad būtų galima sudaryti sąlygas vidutiniam realiojo BVP augimui po 0,5 % kasmet. Be to, 1999–2000 m. patvirtintas ir iki 2005 m. vykdytas kai kurių mokesčių mažinimas lėmė papildomą naštą biudžetui. Pajamų ir BVP santykis nuo 44,4 % 2002 m. sumažėjo iki 43,5 % 2005 m. Kompensacinės priemonės išlaidų srityje buvo įgyvendintos tik šiek tiek pavėluotai. Priemonės, per tą patį laikotarpį ypač sumažinusios išlaidų ir BVP santykį nuo 48,1 iki 46,8 %, buvo susijusios su valstybės sektoriaus atlyginimų apribojimais, darbuotojų skaičiaus sumažinimu, visuomenės sveikatos sistemos reforma 2004 m., subsidijų ir investicijų sumažinimu, taip pat su tuo, kad lėtas darbo užmokesčio augimas privačiame sektoriuje sulaikė pensijų išlaidų augimą. Vokietija beveik nepasinaudojo vienkartinėmis priemonėmis[11]. Nors pagal ciklą pakoreguotas balansas nuo 3½ % BVP 2002 m. sumažėjo iki 2¼ % 2005 m., nominalusis biudžeto deficitas 2005 m. ir toliau sudarė daugiau kaip 3 % BVP (žr. 2 lentelę).Palyginti su 2006 m. 1,4 % realiojo BVP augimo prognoze, 2006 m. vasario mėn. pateiktoje atnaujintoje stabilumo programoje 2006 m. buvo siekiama 3,3 % BVP deficito. Nors Vokietijos valdžios institucijos 2006 m. lapkričio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje numatė 2,1 % BVP deficitą, Komisijos (Eurostato) po Vokietijos ataskaitos iki 2007 m. balandžio 1 d. pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93 pateikti duomenys rodo, kad deficitas 2006 m. faktiškai sudarė 1,7 % BVP, t. y. buvo daug mažesnis už pamatinę vertę[12],[13].Apytikriai pusę šio netikėto valdžios sektoriaus balanso pagerėjimo nulėmė cikliniai veiksniai (realusis BVP iš tiesų augo 2,7 %). Taip pat pagerėjo ir struktūrinis deficitas nuo 2½ % BVP 2005 m. iki 1½ % BVP 2006 m. Prie geresnio struktūrinio rezultato taip pat daug prisidėjo pajamos. Tiesioginiai mokesčiai, visų pirma susiję su pelnu, davė daug didesnes pajamas, nei buvo galima tikėtis vykstant ekonomikos pokyčiams. Todėl mokesčiai, kaip BVP procentinė dalis, 2006 m., palyginti su 2005 m., padidėjo daugiau kaip ½ procentinio punkto. Todėl didesnį mokesčių santykį nulėmė ne neseniai taikytos diskrecinės mokesčių politikos priemonės. Tokį mokesčių santykį iš dalies paskatino mokestinių įsiskolinimų ir tiesioginių mokesčių mokėjimas laiku, o tai tam tikru mastu atspindi gana mažą tiesioginių mokesčių santykį praeityje.Be to, 2006 m. bendrosios valdžios sektoriaus išlaidos buvo griežtai kontroliuojamos ir padidėjo tik 0,6 %, taigi šiek tiek mažiau, nei planuota. 2006 m. išlaidos buvo apribotos dėl minėtų nuo 2002 m. patvirtintų priemonių, visų pirma atsižvelgiant į viešojo sektoriaus darbo užmokestį ir subsidijas, ir tai toliau turėjo poveikį 2006 m. Be to, gerokai atsigavus ekonomikai, sumažėjo darbo rinkos išlaidos. Kadangi dauguma išlaidų apribojimų buvo įtraukti į apytikriai 46 % BVP išlaidų santykį, kaip suplanuota atnaujintoje 2006 m. vasario mėn. stabilumo programoje, tolesnis mažėjimas, kuris sudarė 45,7 %, daugiausia vyko dėl didesnio, nei tikėtasi, BVP.Apskritai nominalusis deficitas sumažėjo ir tapo gerokai mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, likus metams iki Tarybos nustatyto termino. Be to, Taryba paprašė 2006 ir 2007 m. struktūrinį balansą bendrai pagerinti bent vienu procentiniu punktu. Jau 2006 m. struktūrinis balansas pagerėjo apytikriai vienu procentiniu punktu.3. 2007 M. IR KITų METų DEFICITO PROGNOZėSPalyginti su laukiamu sparčiu 2,5 % realiojo BVP augimu 2007 m., Komisijos tarnybos 2007 m. pavasario prognozėje numato, kad deficitas ir toliau mažės iki 0,6 % BVP vykdant dabartinę politiką. Vokietijos valdžios institucijos savo atnaujintoje 2006 m. lapkričio mėn. stabilumo programoje numatė, kad deficitas sudarys 1,6 % BVP. Atsižvelgiant į gerėjančią makroekonominę situaciją ir mažesnį, nei tikėtasi, 2006 m. deficitą, deficito prognozės buvo pakeistos ir 2007 m. balandžio mėn. pranešime buvo nurodyta 1,2 % BVP prognozė.Kaip ir praėjusiais metais, pagal Komisijos tarnybų skaičiavimus, apie pusę valdžios sektoriaus balanso pagerėjimo yra struktūrinio pobūdžio. Keletu priemonių, iš kurių daugelis buvo patvirtintos dar 2006 m. pradžioje, prisidedama prie konsolidavimo. Standartinės PVM normos padidėjimas nuo 16 % iki 19 % turėtų padidinti pajamas apytikriai 1 % BVP. Pensijų įmokų norma nuo 19,5 % pakilo iki 19,9 %, ir prognozuojama, kad valstybinio sveikatos draudimo subjektai padidins įmokų normas vidutiniškai ½ procentinio punkto. Kita vertus, nedarbo draudimo įmokų norma buvo sumažinta nuo 6,5 % iki 4,2 %, kad sumažėtų bendra socialinių įmokų našta. Atrodo, kad 2006 m. pelno mokesčiai ir toliau intensyviai kito. Tačiau, nepaisant teigiamos ekonominės aplinkos, pajamomis pagrįstos mokesčio bazės, pavyzdžiui, darbo užmokestis ir atlyginimai, didėja ne taip dinamiškai, kaip nominalusis BVP, todėl, nepaisant padidėjusios PVM normos, tikimasi, jog mokesčių našta sumažės. Išlaidų santykis turėtų sumažėti daugiau kaip vienu procentiniu punktu, taip dar kartą būtų atspindėtas viešojo sektoriaus darbo užmokesčio apribojimas ir sumažintos su darbo rinka susijusios išlaidos, kurias lėmė jau įgyvendintos priemonės, pvz., sutrumpintas išmokų laikotarpis vyresnio amžiaus gavėjams ir palankūs pokyčiai darbo rinkoje. Tačiau prognozuojama, kad padidės valstybės investicijos, atsižvelgiant į geresnę fiskalinę būklę visuose valdžios lygmenyse. Kadangi nebus imtasi vienkartinių priemonių, prognozuojama, kad struktūrinis deficitas sumažės ¾ procentinio punkto, palyginti su praėjusiais metais.Laikantis nesikeičiančios politikos prielaidos, Komisijos tarnybos prognozuoja, kad bendrasis valdžios sektoriaus deficitas 2008 m. toliau mažės iki 0,3 % BVP, nors taip bus daugiausia dėl pastovių palankių ciklinių sąlygų. Besitęsiantį jau galiojančių priemonių konsolidavimo poveikį daugiau nei kompensuos planuojamos bendrovių apmokestinimo reformos poveikis biudžetui; šios reformos įstatymo projektą vyriausybė pateikė 2007 m. kovo mėn., ir pirmaisiais metais šis poveikis sudarys daugiau kaip 0,3 % BVP.Apskritai atrodytų, kad perviršinis deficitas buvo ilgam laikui ištaisytas iki 2006 m. Prognozuojama, kad struktūrinio balanso pagerėjimas BVP procentine dalimi 2007 m. sudarys ¾ procentinio punkto, o tai lems ½ procentinio punkto bendrą pagerėjimą 2006 ir 2007 m. Taigi atrodo, kad Vokietija įvykdė Tarybos prašymą 2006 ir 2007 m. bendrai pagerinti struktūrinį balansą bent vienu procentiniu punktu.Remiantis Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognoze, nepasikeitus Vokietijos valdžios institucijų politikai, struktūrinio balanso tolesnio gerėjimo nebus, tuo tarpu savo pranešime pagal 104 straipsnio 9 dalį Taryba paragino Vokietiją užtikrinti, kad biudžeto konsolidavimas, siekiant jo struktūrine prasme subalansuoto biudžeto vidutinės trukmės tikslo (VTT), būtų išlaikytas mažinant struktūrinį deficitą bent 0,5 % BVP kasmet tol, kol perviršinis deficitas bus ištaisytas. Savo 2007 m. vasario 27 d. nuomonėje dėl 2006 m. lapkričio mėn. atnaujintos stabilumo programos[14] Taryba pažymėjo, kad programa nebuvo planuojama pasiekti VTT per programos laikotarpį (kuris baigiasi 2010 m.). Ji paragino Vokietiją: „Pasinaudojant „geraisiais ekonomikos laikais“, intensyvinti struktūrinę korekciją 2008 m., taip pat panaudojant papildomas pajamas deficitui mažinti, toliau tęsti fiskalinį konsolidavimą, siekiant vidutinės trukmės tikslo, vis dar griežtai kontroliuojant išlaidas ir kartu užtikrinant, kad paskelbta įmonių mokesčio reformos sistema nepakenktų fiskaliniam konsolidavimui.“4. SKOLOS POKYčIAI IR PROGNOZėSValdžios sektoriaus skola nuo 60,3 % BVP 2002 m. padidėjo iki 67,9 % BVP 2005 m., tačiau 2006 m. stabilizavosi. Skolos santykis sparčiai padidėjo 2002 m. pradėjus perviršinio deficito procedūrą daugiausia dėl nepalankaus „sniego gniūžtės“ efekto. Taip savaime padidėjo skolos ir BVP santykis, nes palūkanų normos viršijo nominaliojo BVP augimo normą. Tik 2006 m., intensyviai augant BVP, išaugęs pirminis perteklius gerokai kompensavo „sniego gniūžtės“ efektą. 2002–2006 m. skolos padidėjimas buvo sustabdytas sumažinus finansinius aktyvus, visų pirma nuosavą kapitalą ir valdžios sektoriaus kitam sektoriui teikiamas paskolas, ir tai vidutiniškai lėmė neigiamą atsargų ir srautų koregavimą.Tikintis, kad BVP ir toliau intensyviai augs, Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozėje numatyta, kad skolos santykis 2007 m. sumažės iki 65,4 % BVP. Kartu su deficito mažėjimu skolos santykis iki 2008 m. toliau mažės iki 63,6 % BVP. Šis sumažėjimas yra staigesnis, nei numatyta atnaujintoje 2006 m. lapkričio mėn. stabilumo programoje, kurioje 2008 m. numatytas 66½ % skolos santykis.5. IšVADOSBendrasis valdžios sektoriaus deficitas iš didžiausio 4,0 % BVP deficito 2003 m. sumažėjo iki 1,7 % 2006 m., taigi buvo gerokai mažesnis už 3 % BVP pamatinę vertę. Pagrindinės deficito mažinimo priemonės daugiausia yra ilgalaikio pobūdžio, tuo tarpu ciklinis kilimas prisidėjo prie biudžeto konsolidavimo. Struktūrinis balansas (pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), kaip BVP procentinė dalis, 2006 m. pagerėjo apytikriai vienu procentiniu punktu. Pagal Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozę, nominalus deficitas 2007 m. turėtų sumažėti iki 0,6 % BVP, ir kartu planuojama, kad struktūrinis balansas 2007 m. pagerės ¾ procentinio punkto. Todėl planuojamas struktūrinis pagerėjimas 2006 ir 2007 m. atitiktų bent vieno procentinio punkto fiskalines pastangas, kaip rekomendavo Komisija. Darant nesikeičiančios politikos prielaidą, prognozuojama, kad nominalus deficitas 2008 m. bus 0,3 %. Tai rodo, kad deficitas yra patikimai ir tvariai sumažintas ir nesiekia 3 % BVP pamatinės vertės.Bendroji valdžios sektoriaus skola nuo 60,3 % BVP 2002 m. padidėjo iki didžiausios 67,9 % vertės 2005 m., tačiau 2006 m. stabilizavosi. Pagal Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozę, tikimasi, kad 2007 m. skolos santykis sumažės iki 65,4 % BVP, tada iki 2008 m. deficitas atitinkamai sumažės apytikriai iki 63½ % BVP (remiantis nesikeičiančios politikos prielaida) ir taip priartės prie pamatinės vertės greičiau, nei planuota pagal vėliausiai atnaujintą stabilumo programą.Apskritai darytina išvada, kad perviršinis deficitas Vokietijoje yra ištaisytas. Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai panaikinti šios sprendimą dėl perviršinio deficito Vokietijoje.2 lentelė. Biudžeto pokyčiai 2002–2008 m.RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpanaikinantis Sprendimą 2003/89/EB dėl perviršinio deficito VokietijojeEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 12 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,kadangi:(1) Tarybos sprendimu 2003/89/EB[15], priimtu Komisijai pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį pateikus rekomendaciją, nuspręsta, kad Vokietijoje susidarė perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad bendrasis valdžios sektoriaus deficitas 2002 m. sudarė 3,7 % BVP, taigi daug viršijo Sutartyje nustatytą 3 % pamatinę vertę, o bendroji valdžios sektoriaus skola sudarė 60,9 % BVP, taigi šiek tiek viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę.(2) 2003 m. sausio 21 d. Taryba, vadovaudamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros (PDP) įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[16] 3 straipsnio 4 dalimi, remdamasi Komisijos rekomendacija, pateikė Vokietijai skirtą rekomendaciją, kuria siekiama, kad kuo greičiau ir vėliausiai iki 2004 m. būtų panaikintas deficito perviršis. Rekomendacija buvo paskelbta viešai. Kaip nurodyta 2004 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikate[17], atsižvelgiant į dėl 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos išvadų ir 2004 m. liepos 13 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimo[18] atsiradusias unikalias aplinkybes, tinkamas galutinis terminas biudžeto būklei pataisyti turėtų būti 2005 m. 2005 m. sausio 18 d. Taryba sutiko su šiuo pareiškimu.(3) Pagal prie Sutarties pridėtą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros Komisija teikia procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo[19] 4 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo pateikti duomenis apie valdžios sektoriaus deficitą ir skolą bei kitus susijusius rodiklius.(4) Komisijos (Eurostato) po 2006 m. vasario mėn. Vokietijos ataskaitos pateikti duomenys rodė, kad iki 2005 m. perviršinis deficitas nebuvo ištaisytas. Remdamasi Reglamento (EB) 1467/97 10 straipsnio 3 dalimi ir Komisijos rekomendacija, Taryba 2006 m. kovo 14 d. nedelsdama priėmė sprendimą pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį, pranešdama Vokietijai apie tai, kad ši turi imtis deficito mažinimo priemonių, kurios buvo pripažintos būtinomis siekiant kuo greičiau ir vėliausiai iki 2007 m. pašalinti perviršinį deficitą. Konkrečiai Taryba paprašė, kad 2006 ir 2007 m. Vokietija užtikrintų bendrą pagal ciklą pakoreguoto balanso, neįskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių, pagerėjimą mažiausiai vienu procentiniu punktu.(5) Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito turi būti panaikintas, jeigu perviršinis deficitas tam tikroje valstybėje narėje, Tarybos manymu, buvo ištaisytas.(6) Remiantis Komisijos (Eurostato) pagal Reglamento (EB) Nr. 3605/93 8g straipsnio 1 dalį po Vokietijos ataskaitos iki 2007 m. balandžio 1 d. pateiktais duomenimis ir Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognoze, daromos šios pagrįstos išvados:-  bendrasis valdžios sektoriaus deficitas, nuo 3,7 % BVP 2002 m. padidėjęs iki 4,0 % BVP 2003 m., 2004 m. buvo sumažintas iki 3,7 % BVP, 2005 m. – iki 3,2 % BVP ir galiausiai 2006 m. iki 1,7 % BVP. Tai yra mažiau nei tikslinis 3,3 % BVP rodiklis, nustatytas 2006 m. vasario mėn. atnaujintoje stabilumo programoje ir gerokai mažiau nei 3 % BVP pamatinė vertė likus vieneriems metams iki Tarybos nustatyto termino;-  ankstesniais palankių ciklinių sąlygų metais Vokietija nesudarė pakankamai biudžeto veikimo laisvės, kad galėtų per užsitęsusį 2002–2005 m. lėto augimo laikotarpį pasiekti vidutinį 0,5 % BVP augimą kasmet. Iki 2005 m. vykdytas kai kurių mokesčių sumažinimas lėmė papildomą naštą biudžetui, o kompensacinės išlaidų srities priemonės buvo įgyvendintos tik šiek tiek pavėluotai. Imtasi tokių konsolidavimo priemonių, kaip antai viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ribojimas ir darbuotojų skaičiaus mažinimas, viešojo sveikatos sektoriaus reforma 2004 m., subsidijų ir valstybės investicijų mažinimas; lėtas darbo užmokesčio augimas privačiame sektoriuje taip pat sulaikė pensijų išlaidų augimą. Be to, 2006 m. tiesioginiai mokesčiai, visų pirma susiję su pelnu, davė didesnes pajamas, nei buvo galima tikėtis vykstant ekonomikos pokyčiams. Pagal ciklą pakoreguotas balansas nuo 2002 m. pagerėjo ir toliau gerėjo, nesiimant esminių vienkartinių priemonių. 2006 m. numatytas struktūrinis balansas (t. y. neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), kaip BVP procentinė dalis, pagerėjo apytikriai vienu procentiniu punktu;-  2007 m. Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozės skelbia, kad deficitas toliau mažės iki 0,6 % BVP ir tam turės įtakos besitęsiantis didelis BVP augimas, visų pirma standartinės PVM normos padidėjimas nuo 16 % iki 19 % 2007 m. sausio mėn. (nenumatyta jokių vienkartinių priemonių). 2007 m. pavasario pranešime Vokietijos valdžios institucijos 2007 m. prognozavo 1,2 % BVP deficitą. Be to, Komisijos tarnybos prognozuoja struktūrinio balanso pagerėjimą BVP procentine dalimi, 2007 m. sudarysiančia ¾ procentinio punkto. Taigi galima teigti, kad Vokietija įvykdė rekomendaciją 2006 ir 2007 m. bendrai pagerinti struktūrinį balansą bent vienu procentiniu punktu. 2008 m. pagal pavasario prognozę, laikantis nesikeičiančios politikos prielaidos, deficitas toliau mažės iki 0,3 % BVP. Tai rodo, kad deficitas yra patikimai ir tvariai sumažintas ir nesiekia 3 % BVP pamatinės vertės. Laikantis nesikeičiančios politikos prielaidos, manoma, kad struktūrinis deficitas 2008 m. sumažės labai nedaug. Tai reikia vertinti atsižvelgiant į poreikį daryti pažangą siekiant biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo (VTT), kuris Vokietijos atveju yra struktūrine prasme subalansuotas biudžetas;-  skolos santykis, kuris nuo 2002 m. 60,3 % BVP 2005 m. padidėjo iki maksimalaus 67,9 % BVP dydžio, 2006 m. stabilizavosi ir pagal Komisijos tarnybų pavasario prognozę numatoma, kad 2007 m. jis sumažės iki 65,4 % BVP, o iki 2008 m. – iki 63½ % (remiantis nesikeičiančios politikos prielaida), vadinasi, priartės iki pamatinės vertės daug greičiau, nei prognozuota vėliausioje atnaujintoje stabilumo programoje.(7) Tarybos manymu, perviršinis deficitas Vokietijoje yra ištaisytas, todėl Sprendimas 2003/89/EB turėtų būti panaikintas.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisAtlikus bendrą vertinimą, darytina išvada, kad perviršinis deficitas Vokietijoje yra ištaisytas.2 straipsnisSprendimas 2003/89/EB panaikinamas.3 straipsnisŠis sprendimas yra skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.Priimta [], [].Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).[2] OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).[3] Paskutinis Vokietijos pranešimas pateiktas tinklavietėje:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEK(2002) 1245.[5] OL L 34, 2003 2 11, p. 16.[6] Visi su perviršinio deficito procedūra susiję Vokietijai skirti dokumentai pateikti šioje tinklavietėje: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.[7] Byla C-27/04 Komisija prieš Tarybą, [2004] Rink. I-6649 (OL C 228, 2004 9 11, p.16).[8] Komisijos komunikatas Tarybai „Padėtis Vokietijoje ir Prancūzijoje atsižvelgiant į jų įsipareigojimus pagal perviršinio deficito procedūrą po Teisingumo Teismo sprendimo“, 2004 m. gruodžio 14 d., KOM (2004) 813.[9] OL L 126, 2006 5 13, p. 20.[10] SEK(2006) 990.[11] 2004 m. buvo suteikta mokesčių amnestija, dėl kurios pajamos vis dėl to padidėjo nedaug. 2004 ir 2005 m. po Komisijos sprendimų Landesbanken buvo nurodyta grąžinti subsidijas.[12] 2007 m. balandžio 23 d. Eurostato naujienų leidinys Nr. 55.[13] Prieš jas pripažįstant galutinėmis, valstybės ataskaitos paprastai peržiūrimos 4 metus. Remiantis patirtimi, Vokietijos valdžios sektoriaus deficito statistika yra labai patikima. Todėl tikėtina, kad visi būsimi deficito duomenų pakeitimai (sumažinimas arba padidinimas) nebus dideli.[14] OL L 70 , 2007 3 27, p. 5.[15] OL L 34, 2003 2 11, p. 16.[16] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).[17] Komisijos komunikatas Tarybai „Padėtis Vokietijoje ir Prancūzijoje atsižvelgiant į jų įsipareigojimus pagal perviršinio deficito procedūrą po Teisingumo Teismo sprendimo“, 2004 m. gruodžio 14 d., KOM (2004) 813.[18] Byla C-27/04 Komisija prieš Tarybą, [2004] Rink. I-6649 (OL C 228, 2004 9 11, p.16).[19] OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 09 16
            COM(2015) 458 final
            2015/0210(NLE)
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Kroatijos prisijungimo prie 1995 m. liepos 26 d. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolo, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, pridedamo prie Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. lapkričio 29 d. protokolo dėl Europos Bendrijų teisingumo teismo jurisdikcijos preliminariais nutarimais aiškinti Konvenciją dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, ir 1997 m. birželio 19 d. antrojo protokolo, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, pridedamo prie Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Akte dėl Kroatijos Respublikos stojimo į Europos Sąjungą sąlygų
                  1
                nustatyta supaprastinta Kroatijos prisijungimo prie ES sutarties 34 straipsnio (anksčiau ES sutarties K.3 straipsnis) pagrindu valstybių narių sudarytų konvencijų (ir protokolų) sistema. Iš tikrųjų nebereikia, kaip anksčiau, derėtis dėl šių konvencijų specialiųjų prisijungimo protokolų ir jų sudaryti (juos būtų turėjusios ratifikuoti 28 valstybės narės): Stojimo akto 3 straipsnio 4 ir 5 dalyse tiesiog nustatyta, kad Kroatija šiuo aktu prisijungia prie šių konvencijų ir protokolų.

               Stojimo akto 3 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad šiuo tikslu Taryba priima sprendimą dėl datos, kurią šios konvencijos įsigalioja Kroatijai, ir dėl visų šių konvencijų pritaikomųjų pataisų, reikalingų dėl naujos valstybės narės prisijungimo (bet kuriuo atveju turėtų būti priimti šių konvencijų tekstai kroatų kalba, kad jų tekstai šia kalba būtų vienodai autentiški). Taryba priima sprendimą remdamasi Komisijos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu.

               Stojimo akto I priede pateikiamas susijusių konvencijų ir protokolų sąrašas. Į sąrašą įtraukta pagal ES sutarties VI antraštinę dalį priimta 1995 m. liepos 26 d. Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos
                  2
               , jos 1996 m. rugsėjo 27 d.
                  3
                bei 1996 m. lapkričio 29 d.
                  4
                protokolai ir antrasis 1997 m. birželio 19 d. protokolas
                  5
               , kuriais siekiama sukurti bendrą EB finansinių interesų apsaugos baudžiamosios teisės priemonėmis pagrindą. Konvenciją ir jos 1996 m. rugsėjo 27 d. bei 1996 m. lapkričio 29 d. protokolus ratifikavus tuometėms 15 valstybių narių, jie įsigaliojo 2002 m. spalio 17 d., o 1997 m. birželio 19 d. protokolą ratifikavus tuometėms 27 valstybėms narėms, jis įsigaliojo 2009 m. gegužės 19 d.

               Šia Komisijos rekomendacija nereikia atlikti pritaikomųjų pataisų, reikalingų dėl Kroatijos prisijungimo prie minėtos konvencijos ir jos protokolų, pagal Stojimo akto 3 straipsnio 5 dalį.

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija rekomenduoja Tarybai priimti sprendimą dėl Kroatijos prisijungimo prie Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir jos protokolų.

               2.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Rengiant šį pasiūlymą nereikėjo rengti konsultacijų ir atlikti poveikio vertinimo, nes dėl Kroatijos prisijungimo prie šios konvencijos ir jos protokolų buvo susitarta Akto dėl Kroatijos Respublikos stojimo į Europos Sąjungą 3 straipsnio 4 ir 5 dalyse.

               3.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               Teisinis šio pasiūlymo pagrindas – Akto dėl Kroatijos Respublikos stojimo į Europos Sąjungą 3 straipsnio 5 dalis.

               2015/0210 (NLE)

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Kroatijos prisijungimo prie 1995 m. liepos 26 d. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolo, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, pridedamo prie Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. lapkričio 29 d. protokolo dėl Europos Bendrijų teisingumo teismo jurisdikcijos preliminariais nutarimais aiškinti Konvenciją dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, ir 1997 m. birželio 19 d. antrojo protokolo, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, pridedamo prie Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį,

               atsižvelgdama į Kroatijos stojimo aktą, ypač į jo 3 straipsnio 4 ir 5 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  6
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę
                  7
               ,

               kadangi:

               1) Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos
                  8
               , pasirašyta 1995 m. liepos 26 d. ir parengta vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu (toliau – Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos), įsigaliojo 2002 m. spalio 17 d.;

               2) Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos papildyta 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolu, parengtu vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, pridedamu prie Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos
                  9
                (toliau – 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolas), ir 1996 m. lapkričio 29 d. protokolu dėl Europos Bendrijų teisingumo teismo jurisdikcijos preliminariais nutarimais aiškinti Konvenciją dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, parengtu vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu
                  10
                (toliau – 1996 m. lapkričio 29 d. protokolas), kurie įsigaliojo 2002 m. spalio 17 d.;

               3) Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos dar kartą papildyta 1997 m. birželio 19 d. antruoju protokolu, parengtu vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, pridedamu prie Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos
                  11
                (toliau – 1997 m. birželio 19 d. antrasis protokolas), kuris įsigaliojo 2009 m. gegužės 19 d.;

               4) Kroatijos stojimo akto
                  12
                3 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad Kroatija prisijungia prie valstybių narių sudarytų konvencijų ir protokolų, išvardytų Stojimo akto I priede. Jame, inter alia, nurodyta Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolas, 1996 m. lapkričio 29 d. protokolas ir 1997 m. birželio 19 d. antrasis protokolas. Būtina nustatyti datą, kurią ta konvencija ir šie protokolai įsigalios Kroatijai;

               5) be to, pagal Kroatijos stojimo akto 3 straipsnio 5 dalį būtina atlikti pritaikomąją pataisą, reikalingą dėl Kroatijos prisijungimo, ir tuo tikslu parengti tos konvencijos ir šių protokolų autentiškas versijas kroatų kalba,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Prie šio sprendimo pridėti Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolo, 1996 m. lapkričio 29 d. protokolo ir 1997 m. birželio 19 d. antrojo protokolo tekstai kroatų kalba yra autentiški.

               2 straipsnis

               Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolas, 1996 m. lapkričio 29 d. protokolas ir 1997 m. birželio 19 d. antrasis protokolas įsigalioja Kroatijai pirmą kito mėnesio po šio sprendimo paskelbimo dieną.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 112, 2012 4 24, p. 10.

                     (2)
                  Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL C 316, 1995 11 27, p. 49).

                     (3)
                  Protokolas prie Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL C 313, 1996 10 23, p. 2).

                     (4)
                  Protokolas dėl Europos Bendrijų teisingumo teismo jurisdikcijos preliminariais nutarimais aiškinti Konvenciją dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL C 151, 1997 5 20, p. 2).

                     (5)
                  Antrasis protokolas prie Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL C 221, 1997 7 19, p. 12).

                     (6)
                  OL C […], […], p. […].

                     (7)
                  OL C […], […], p. […].

                     (8)
                  OL C 316, 1995 11 27, p. 49.

                     (9)
                  OL C 313, 1996 10 23, p. 2.

                     (10)
                  OL C 151, 1997 5 20, p. 2.

                     (11)
                  OL C 221, 1997 7 19, p. 12.

                     (12)
                  OL L 112, 2012 4 24, p. 21.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 09 16
            COM(2015) 458 final
            PRIEDAI
            prie
            Rekomendacijos dėlTARYBOS SPRENDIMO
            dėl Kroatijos prisijungimo prie 1995 m. liepos 26 d. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolo, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, 1996 m. lapkričio 29 d. protokolo dėl Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos aiškinimo Europos Bendrijų Teisingumo Teismo preliminariais nutarimais, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, ir Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1997 m. birželio 19 d. antrojo protokolo, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu

               PRIEDAI

               prie

               Rekomendacijos dėl
                  TARYBOS SPRENDIMO

               dėl Kroatijos prisijungimo prie 1995 m. liepos 26 d. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolo, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, 1996 m. lapkričio 29 d. protokolo dėl Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos aiškinimo Europos Bendrijų Teisingumo Teismo preliminariais nutarimais, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, ir Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1997 m. birželio 19 d. antrojo protokolo, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu

               1 PRIEDAS

               1995 m. liepos 26 d. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, tekstas kroatų kalba

               2 PRIEDAS

               Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolo, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, tekstas kroatų kalba

               3 PRIEDAS

               Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1996 m. lapkričio 29 d. protokolo dėl Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos aiškinimo Europos Bendrijų Teisingumo Teismo preliminariais nutarimais, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, tekstas kroatų kalba

               4 PRIEDAS

               Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1997 m. birželio 19 d. antrojo protokolo, parengto vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, tekstas kroatų kalba