title: Rekomendacija Tarybos sprendimas panaikinantis Sprendimą 2005/182/EB dėl perviršinio deficito Slovakijoje

text:
     LT

LT        LT
 ---pagebreak---               EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                              Briuselis, 7.5.2008
                                              SEK(2008) 572 galutinis

                                 Rekomendacija

                           TARYBOS SPRENDIMAS

     panaikinantis Sprendimą 2005/182/EB dėl perviršinio deficito Slovakijoje

                               (pateikta Komisijos)

LT                                                                              LT
 ---pagebreak---                                   AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.       APLINKYBĖS

     Sutarties 104 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turėtų vengti perviršinio deficito, ir
     nustatyta tokio deficito nustatymo bei ištaisymo tvarka. Perviršinio deficito procedūra (PDP)
     išsamiau aptarta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros
     įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo1, kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis. Pagal
     Sutarties 104 straipsnio 2 dalį Komisija tikrina, kaip laikomasi biudžetinės drausmės pagal
     šiuos du kriterijus: a) ar planuojamas arba faktinis valdžios sektoriaus deficitas viršija 3 %
     BVP pamatinę vertę (nebent deficito santykis gerokai ir nuolat mažėjo ir beveik pasiekė
     pamatinę vertę arba pamatinės vertės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, o santykis lieka
     artimas pamatinei vertei) ir b) ar valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP pamatinę vertę
     (nebent skolos santykis pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės).

     Remiantis Sutarties priede pateiktu Protokolu dėl perviršinio deficito procedūros Komisija
     teikia PDP vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį Protokolą, valstybės narės,
     vadovaudamosi Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/932 4 straipsniu, du kartus per metus, t. y.
     iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., turi pranešti apie valdžios sektoriaus deficitą ir skolą bei
     kitus susijusius kintamuosius3,4.

     2004 m. gegužės 12 d. Komisija pradėjo perviršinio deficito procedūrą Slovakijai, priimdama
     ataskaitą pagal 104 straipsnio 3 dalį, nes 2003 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 3,6 %
     BVP5. 2004 m. liepos 5 d. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, nusprendė, kad
     Slovakijoje susidarė perviršinis deficitas pagal 104 straipsnio 6 dalį6. Kartu vėl remdamasi
     Komisijos rekomendacija Taryba pateikė Slovakijai rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7
     dalį, kad vėliausiai iki 2007 m. būtų panaikintas perviršinis valdžios sektoriaus deficitas7.

     1
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL
            L 174, 2005 7 7, p. 5).
     2
            OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr.
            2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).
     3
            Naujausias Slovakijos pranešimas pateiktas tinklavietėje
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     4
            Slovakijai buvo naudingas pereinamasis laikotarpis, kuriuo buvo įgyvendinamas 2004 m. kovo 2 d.
            Eurostato sprendimas dėl finansuojamų pensijų sistemų klasifikavimo, todėl ji nurodė deficito ir skolos
            rodiklius be 2005 m. pensijų reformos grynųjų išlaidų iki 2006 m. balandžio mėnesio (2004 m. rugsėjo
            23 d. Eurostato pranešimas spaudai Nr. 117/2004 dėl pereinamojo laikotarpio, skirto 2004 m. kovo 2 d.
            Eurostato pranešime spaudai Nr. 30/2004 pateiktam sprendimui įgyvendinti). Kadangi įvairiuose
            dokumentuose pagal perviršinio deficito procedūrą, įskaitant visų pirma Tarybos rekomendaciją pagal
            104 straipsnio 7 dalį, visiškai atsižvelgta į 2004 m. kovo mėnesio Eurostato sprendimus, visi šiame
            dokumente nurodyti deficito ir skolos rodikliai apima pensijų reformos išlaidas, todėl yra visiškai
            palygintini.
     5
            SEK(2004) 577.
     6
            OL L 62, 2005 3 9, p. 16.
     7
            Visi su PDP susiję Slovakijai skirti dokumentai pateikti šioje tinklavietėje
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.

LT                                                        2                                                           LT
 ---pagebreak---      Pagal 104 straipsnio 7 dalį pateiktoje rekomendacijoje Taryba rekomendavo Slovakijos
     institucijoms „vidutinės trukmės laikotarpiu imtis veiksmų, siekiant patikimu ir subalansuotu
     būdu sumažinti biudžeto deficitą, kad ne vėliau kaip iki 2007 m. jis būtų mažesnis negu 3 %
     BVP, laikantis 2004 m. liepos 5 d. Tarybos nuomonėje dėl konvergencijos programos,
     pateiktos 2004 m. gegužės mėn., nurodyto deficito mažinimo plano“; „aktyviai įgyvendinti
     2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje numatytas priemones, ypač susijusias su
     siūlomomis tolesnėmis sveikatos priežiūros reformomis ir tolesniu viešojo sektoriaus
     racionalizavimu“; „paspartinti fiskalinį sureguliavimą, jei įgyvendinus struktūrines reformas
     augimas išaugtų labiau nei tikėtasi pagal 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programą,
     ypač daugiau pajamų negu numatyta biudžete pirmiausia skiriant spartesniam biudžeto
     deficito mažinimui“ ir „iki 2004 m. lapkričio 5 d. imtis efektyvių veiksmų įgyvendinant
     priemones, numatytas 2005 m. biudžeto deficitui sumažinti iki nustatyto dydžio“.

     Be to, Taryba paragino Slovakijos valdžios institucijas „griežčiau laikytis trimetės biudžeto
     struktūros, įvedant išsamias vidutinės trukmės išlaidų viršutines ribas, kurias turi patvirtinti
     parlamentas“.

     1 lentelė. 2004 m. liepos 5 d. Tarybos patvirtintas koregavimas
     BVP %, jei nenurodyta kitaip                  2003          2004       2005       2006         2007
     Valdžios sektoriaus balansas                   -3,6         -4,0       -3,9        -3,9        -3,0
     p. m.: Realaus BVP augimas (%)                 4,2           4,1       4,3         5,0          4,7
     Šaltinis: Tarybos rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį ir Tarybos nuomonė dėl 2004 m. gegužės mėn.
     konvergencijos programos, kurios abi priimtos 2004 m. liepos 5 d.

     2004 m. gruodžio 22 d., pasibaigus Tarybos rekomendacijoje nustatytam terminui veiksmams
     imtis, Komisija priėmė komunikatą Tarybai, kuriame daroma išvada, kad iki tol Slovakijos
     veiksmai atitinka Tarybos rekomendaciją ir kad tame etape jokių kitų veiksmų pagal
     perviršinio deficito procedūrą imtis nereikia8. 2005 m. sausio 18 d. posėdyje Taryba pritarė
     tokiam vertinimui.

     Pagal 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito susidarymo
     panaikinamas remiantis Komisijos rekomendacija, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas
     konkrečioje valstybėje narėje yra ištaisomas.

     2.        NAUJAUSI DEFICITO POKYČIAI

     2004 m. gegužės mėnesio duomenys, kai Komisija pradėjo perviršinio deficito procedūrą
     Slovakijai, rodė, kad 2003 m. deficitas buvo 3,6 % BVP, ir buvo tikėtina, kad vėlesniais
     metais deficitas ir toliau viršys pamatinę vertę. Remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis,
     pateiktais Slovakijai iki 2008 m. balandžio mėnesio pateikus pranešimą9, 2003–2005 m.
     valdžios sektoriaus deficitas ir toliau buvo mažesnis nei 3 % BVP, nes duomenys vėliau
     pataisyti (2007 m. balandžio mėnesio pranešime) daugiausia dėl pasikeitusio mokestinių
     pajamų apskaitos metodo. 2006 m. nominalusis deficitas padidėjo iki 3,6 % BVP (iš esmės
     dėl didelio valdžios sektoriaus vartojimo padidėjimo, kuris buvo 1 % BVP, 2005 m. cigarečių

     8
             SEK(2004) 1630.
     9
             2008 m. balandžio 18 d. Eurostato pranešimas spaudai Nr. 54.

LT                                                         3                                                   LT
 ---pagebreak---      atsargų kaupimo dėl gresiančio akcizo pakėlimo ir padidėjusių pensijų reformos išlaidų), o
     paskui sumažėjo iki 2,2 % BVP 2007 m.10.

     2005 m. buvo pradėta pensijų reforma, kuri turėjo įtakos socialinėms įmokoms nukreipdama
     9 % bendrojo darbo užmokesčio finansuojamai (antrosios pakopos) pensijų kaupimo sistemai.
     Esant plačiam visuomenės susidomėjimui šia sistema ir laipsniškai prie jos pereinant
     apskaičiuota, kad šie pajamų pervedimai padidėjo nuo 0,8 % BVP 2005 m. iki 1,2 % ir 1,3 %
     atitinkamai 2006 ir 2007 m.

     Slovakija įsipareigojo palaipsniui didinti mokesčius cigaretėms iki ES nustatytos žemiausios
     būtinos ribos. Taigi mokesčiai buvo padidinti 2004 m. gegužės mėn. ir 2006 ir 2008 m. sausio
     mėnesiais; juos vėl didinti planuojama 2008 m. gruodžio mėn. Prieš kiekvieną kartą iki šiol
     didinant šiuos mokesčius buvo kaupiamos cigarečių atsargos įvairiuose platinimo grandinės
     etapuose. Dėl šios priežasties pakito mokestinės pajamos, tad papildomų mokestinių pajamų
     2003, 2005 ir 2007 m. surinkta atitinkamai 0,1 %, 0,3 % ir 0,5 % BVP, o vėlesniais metais
     pajamos atitinkamai sumažėjo. Be to, Slovakija yra pateikusi pretenzijas kelioms užsienio
     valstybėms. 2003, 2005 ir 2007 m. atšaukus kelias iš šių pretenzijų deficitas padidėjo
     atitinkamai 0,4 %, 0,9 % ir 0,1 % BVP.

     Atsižvelgus į 2003 m. palankesnį nei iš pradžių buvo apskaičiuota deficitą, nominaliojo
     deficito pokyčiai atitiko perviršinio deficito ištaisymo terminą, kurį rekomendacijoje pagal
     104 straipsnio 7 dalį nustatė Taryba, nors konsolidavimo planas buvo visai kitoks. Būtent
     2007 m. nominalusis deficitas sumažėjo beveik 1½ % BVP – iki 2,2 % BVP. Fiskalinei
     konsolidacijai buvo palankus sparčiai augantis BVP, užimtumo ir pajamų didėjimas, dėl to
     išlaidų ir BVP santykis mažėjo greičiau nei pajamų ir BVP santykis. Išlaidų ir BVP santykio
     sumažėjimą nuo 40,2 % BVP 2003 m. iki 36,9 % BVP 2007 m. taip pat lėmė išlaidų
     apribojimas ir išlaidų reformos. Tai, be kita ko, buvo socialinių ir nedarbo išmokų
     apribojimai, griežtesnės ankstyvos ištarnauto laiko pensijos sąlygos ir laipsniškas pensinio
     amžiaus didinimas. Nacionalinės greitkelio įmonės sukūrimas 2005 m. leido valdžios
     sektoriui iš dalies finansuoti greitkelio statybą skolinantis iš privačiojo sektoriaus. Kalbant
     apie pajamas, 2004 m. buvo pradėta išsami mokesčių reforma, nuo pajamų apmokestinimo
     pereinant prie vartojimo apmokestinimo. Tai kartu su 2005 m. pensijų reforma lėmė pajamų ir
     BVP santykio mažėjimą nuo 37,4 % BVP 2003 m. iki 34,7 % BVP 2007 m.

     10
            Deficito santykis paprastai yra koreguojamas (didinamas arba mažinamas) paskelbus pirmuosius
            rezultatus pavasario pranešime. Daugelio ES valstybių narių atveju tokios korekcijos dažniausiai yra
            palyginti nedidelės ir paprastai nelabai skiriasi nuo nulio. Slovakijos atveju, atsižvelgiant į 2007 m.
            deficito, apie kurį buvo neseniai pranešta, atotrūkį nuo deficito pamatinės vertės, mažai tikėtina, kad dėl
            galimos būsimos valdžios sektoriaus sąskaitų korekcijos 2007 m. deficito santykis galėtų padidėti tiek,
            kad viršytų 3 % BVP. Tai, kad liko neišspręstų klausimų dėl Slovakijos valdžios sektoriaus sektorių
            apribojimo (būtent dėl įstaigų, susijusių su sveikatos priežiūra, pavyzdžiui, ligoninių ir sveikatos
            draudimo įmonių klasifikavimo viešajame ar privačiajame sektoriuje, atitinkamu sektorių
            klasifikavimu) neturi didelio poveikio deficito didėjimo ar mažėjimo rizikos koregavimui ateityje. Nors
            išsamių duomenų nėra, yra keletas požymių, kad įstaigų, kurias reikia iš naujo priskirti valdžios
            sektoriui ar nuo jo atskirti, kad jos atitiktų ESS95 taisykles, finansinis poveikis yra labai mažas. (Žr.
            Eurostato bendradarbiavimo vizito į Slovakiją 2008 m. kovo 10–11 d. išvadas tinklavietėje
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTA
            L, kuri bus greitai sukurta.)

LT                                                          4                                                             LT
 ---pagebreak---      2007 m. galutinis deficitas buvo mažesnis nei oficialus siektinas deficitas (2,9 % BVP),
     nustatytas 2006 m. gruodžio mėnesio atnaujintoje konvergencijos programoje. Geresnį
     rezultatą iš esmės lėmė didesnis nei numatyta BVP ir užimtumo didėjimas, mažesnis nei
     numatyta biudžete bendrasis ES fondų finansavimas ir didesnių nei tikėtasi cigarečių atsargų
     sukaupimas 2007 m. pabaigoje, kurį paskatino tabako akcizo pakėlimas 2008 m. sausio
     mėnesį, todėl papildomos pajamos sudarė ½ % BVP, palyginti su ¼ % BVP, kuris buvo
     numatytas programoje.

     Nepaisant to, struktūrinių reformų cikliniai pakilimo ir augimo dividendai nebuvo visiškai
     išnaudoti fiskaliniam konsolidavimui. Todėl struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą
     pakoreguotas deficitas, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) sumažėjo nuo
     1½ % BVP 2003 m. iki beveik 3 % BVP 2006 m., o 2007 m. padidėjo iki apytikriai 2½ %
     BVP. Tačiau antrosios pakopos finansuojamos pensijų sistemos sukūrimas 2005 m. prisidėjo
     prie struktūrinio pablogėjimo11.

     3.      DEFICITO PROJEKCIJOS 2008 M. IR VĖLIAU

     Pagal 2008 m. pavasario Komisijos tarnybų prognozę numatoma, kad nominalusis deficitas
     2008 m. toliau mažės iki 2,0 % BVP, o paskui padidės iki 2,3 % BVP 2009 m. (pagal įprastą
     prielaidą, kad politika nesikeis) esant gerokai lėtesniam, bet vis dar sparčiai augančiam BVP
     ir sulėtėjusiam užimtumo augimui. 2008 m. biudžete yra numatytos pajamas didinančios
     priemonės, pavyzdžiui, įmonių pelno ir asmenų pajamų mokesčio bazės išplėtimas ir
     socialinių įnašų didžiausios ribos padidinimas, dėl kurių, kaip tikimasi, 2008 m. pajamos
     padidės papildomai apie ¼ % BVP. Pajamų sumažėjimą, kurį sukėlė cigarečių atsargų
     kaupimas 2007 m., turėtų iš esmės kompensuoti tolesnis cigarečių kaupimas dėl nedidelio
     akcizo didinimo, kuris planuojamas 2008 m. pabaigoje. Be to, 2008 m. pirmojoje pusėje
     laikinai pradėjus veikti antrosios pakopos pensijų sistemai, kuria bus sudarytos sąlygos
     visiems dabartiniams dalyviams pasitraukti, o naujiems dalyviams – prisijungti, turėtų
     atsirasti maždaug 0,1 % BVP dydžio vienkartinių pajamų, nes ankstesniais metais sukauptos
     santaupos antrosios pakopos sistemoje bus pervestos į einamojo finansavimo sistemą, jei
     dalyviai nuspręstų pasitraukti. Kalbant apie išlaidas, ūkininkavimo subsidijos turėtų ir toliau
     gerokai didėti. Pagrindinė pavasario prognozėje numatyto 2009 m. pablogėjimo priežastis yra
     tikėtinas pajamų sumažėjimas (apie ½ % BVP), nes, kaip minėta, numatomas tolesnis didelis
     cigarečių atsargų kaupimas 2008 m.

     Nors 2008 m. prognozė atitinka naujausią oficialų siektiną rodiklį, kuris yra 2 % BVP (jį
     2008 m. vasario mėn. nustatė finansų ministerija reaguodama į 2008 m. vasario mėn. Tarybos
     nuomonę dėl 2007 m. lapkričio mėn. atnaujintos konvergencijos programos), 2009 m.
     prognozė yra gerokai didesnė už naujausią nacionalinį siektiną rodiklį, kuris yra 1,7 %
     (nustatytas 2008 m. balandžio mėnesį naujo biudžeto pasiūlymo plane), kuris kol kas
     nepagrįstas jokiomis konkrečiomis priemonėmis.

     Tikimasi, kad struktūrinis deficitas 2007–2008 m. padidės nuo apytikriai 2½ % iki 2¾ % BVP
     – tai prieštarauja Stabilumo ir augimo paktui, kuriame nurodyta, kad euro zonos ir VKM II

     11
            Pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 7 dalį sprendime panaikinti sprendimą dėl perviršinio
            deficito turėtų būti atsižvelgta į grynąsias pensijų reformos, kuria įvedama kelių pakopų sistema, kurioje
            yra viena privalomojo visiškai finansuojamo pensijų kaupimo pakopa, sąnaudas, jei deficitas smarkiai ir
            nuolat mažėjo ir pasiekė lygį, kuris artimas pamatinei vertei. Kadangi 2007 m. valdžios sektoriaus
            deficitas buvo mažesnis už 3 % pamatinę vertę, nereikia svarstyti šio straipsnio taikymo.

LT                                                         5                                                             LT
 ---pagebreak---      valstybės narės turėtų būti siekti bent 0,5 % BVP struktūrinio balanso pagerėjimo kasmet ir
     kad koregavimas turi būti didesnis ekonomikai palankiu laikotarpiu. 2009 m. remiantis įprasta
     prielaida, kad politika nesikeis, numatyta, kad struktūrinis deficitas toliau mažės iki 3 % BVP
     iš esmės dėl cigarečių atsargų kaupimo, susijusio su pajamų mažėjimu.

     Pagal 2008 m. vasario mėn. Tarybos nuomonę12 dėl 2007 m. lapkričio mėn. atnaujintos
     konvergencijos programos panašu, kad programoje nustatytų biudžeto politikos krypčių
     nepakanka užtikrinti, kad Slovakijos vidutinės trukmės tikslas – kiek mažesnis nei 1% BVP
     struktūrinis deficitas – bus pasiektas iki programos laikotarpio pabaigos (2010 m.), kaip
     nustatyta programoje. Be to, Taryba padarė išvadą, kad numatytas 2008 m. struktūrinio
     balanso pokytis prieštarauja Paktui ir turėtų būti didesnis.

     4.      SKOLOS POKYTIS IR PROGNOZĖS

     Skolos santykis palaipsniui mažėjo nuo 42,4 % BVP 2003 m. iki 29,4 % BVP 2007 m. ir yra
     gerokai mažesnis nei 60 % BVP pamatinė vertė, iš esmės dėl privatizavimo pajamų. Pagal
     Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozę tikimasi, kad bendroji valstybės skola liks
     tokia pat stabili per visą prognozuojamą laikotarpį (jei politika nesikeis).

     5.      IŠVADOS

     2004 m. gegužės mėnesio duomenys rodo, kad 2003 m. deficitas buvo 3,6 % BVP ir buvo
     tikėtina, kad vėlesniais metais deficitas ir toliau viršys pamatinę vertę. Remiantis naujausiais
     duomenimis valdžios sektoriaus deficitas 2003–2005 m. buvo mažesnis nei 3 % BVP, o
     2006 m. pakilo iki 3,6 % BVP iš esmės dėl didelio valdžios sektoriaus vartojimo padidėjimo.
     2007 m. nominalusis deficitas sumažėjo iki 2,2 % BVP. 2006 m. struktūrinis balansas, t. y.
     pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones,
     sumažėjo apie 2 % BVP, bet 2007 m. vėl padidėjo apie ½ % BVP. Pagal Komisijos tarnybų
     2008 m. pavasario prognozę numatoma, kad 2008 m. nominalusis deficitas sumažės iki 2,0 %
     BVP, o 2009 m., nekeičiant politikos, padidės iki 2,3 % BVP. Tai rodo, kad deficitas buvo
     patikimai ir tvariai sumažintas iki mažesnio už 3 % BVP ribą.

     Bendroji valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 42,4 % BVP 2003 m. iki 29,4 % 2007 m. ir
     yra gerokai mažesnė nei 60 % BVP pamatinė vertė. Pagal Komisijos tarnybų 2008 m.
     pavasario prognozę numatoma, kad skolos santykis liks toks pat stabilus per visą
     prognozuojamą laikotarpį (jei politika nesikeis).

     Atlikus bendrą vertinimą galima daryti išvadą, kad perviršinis deficitas Slovakijoje ištaisytas.
     Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito
     Slovakijoje.

     12
            OL C 49, 2008 2 22, p. 44.

LT                                                  6                                                   LT
 ---pagebreak---      2 lentelė. Biudžeto pokyčiai 2003–2009 m.
                                                    2003 2004 2005 2006 2007                 2008             2009
                                                                                (2)   KOM(3
                                                                                KOM      KP         )    KP(2)
     BVP %, jei nenurodyta kitaip
                                                                                -2,3              -1,8
     Valdžios sektoriaus balansas                   -2,7   -2,4   -2,8   -3,6    -2,2    -2,0              -2,3
                                                                                (-2,0)            (-1,7)
     - Iš viso pajamų                                 37,4 35,4 35,3 33,5 34,7 34,3               33,0       33,8   31,8
     - Iš viso išlaidų                                40,2 37,8 38,1 37,2 36,9 36,3               35,3       36,1   33,7
       Iš jų :       - palūkanų išlaidos               2,5   2,2    1,7    1,5    1,4       1,4    1,4        1,4    1,5
                     -     bendrojo       pagrindinio 2,6    2,4
                                                                                1,9    1,4
                     kapitalo formavimas                            2,1    2,2    1,9       1,9      1,8
     Pensijų reformos išlaidos                         0,0   0,0    0,8    1,2    1,3       1,3      1,3      1,3    1,3
     Cigarečių atsargų kaupimas (grynasis                    -0,1 0,3
                                                                                -0,4      –
     poveikis)                                         0,1                -0,3 0,5         -0,1       –
     Pirminis balansas                                -0,2 -0,2 -1,1 -2,2 -0,8             -0,6     -0,9     -1,0    -0,3
     Vienkartinės ir laikinosios priemonės            -0,4 0,0 -0,9 0,0 -0,1                0,1      0,1      0,0     0,0
     Struktūrinis balansas(1)                         -1,4 -1,4 -1,0 -3,1 -2,6             -2,8     -3,1     -3,1    -2,4
     Struktūrinis pirminis balansas(1)                 1,1   0,8    0,8 -1,7 -1,2          -1,5     -1,7     -1,7    -0,9
     Bendroji valdžios sektoriaus skola               42,4 41,4 34,2 30,4 29,4 29,2                 30,8     29,7   30,5
     Pm        Realaus BVP augimas (%)                 4,8   5,2    6,6    8,5 10,4         7,0      6,8      6,2     5,8
     Pm        Gamybos apimties atotrūkis             -3,2 -3,4 -3,2 -1,6 1,9               2,7      2,3      2,5     2,1
     (1)
                 Pagal ciklą pakoreguotas (pirminis) balansas atmetus vienkartines ir laikinąsias priemones.
     (2)
                 Pagal ciklą pakoreguotas ir struktūrinis balansas bei gamybos apimties atotrūkis pagal programą,
                 apskaičiuotas Komisijos tarnybų remiantis programoje pateikta informacija.
     (3)
                 Prielaida, kad politika nesikeis.
     Šaltiniai: Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozė (KOM) ir 2007 m. lapkričio mėn. atnaujinta
                 konvergencijos programa (KP) (skliausteliuose – naujausi nacionaliniai siektini rodikliai, nustatyti 2008
                 m. vasario ir balandžio mėn.).

LT                                                          7                                                                LT
 ---pagebreak---                                                 Rekomendacija

                                        TARYBOS SPRENDIMAS

             panaikinantis Sprendimą 2005/182/EB dėl perviršinio deficito Slovakijoje

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 12 dalį,

     atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

     kadangi:

     (1)    Tarybos sprendime 2005/182/EB13, priimtame Komisijai pateikus rekomendaciją
            pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį, buvo nuspręsta, kad Slovakijoje susidarė
            perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad 2003 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo
            3,6 % BVP, tai yra didesnis nei Sutartyje nustatyta 3 % BVP pamatinė vertė.

     (2)    Vadovaudamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos
            reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo
            paspartinimo ir išaiškinimo14 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos
            rekomendacija, 2004 m. liepos 5 d. Taryba pateikė Slovakijai skirtą rekomendaciją,
            kad perviršinis deficitas būtų panaikintas vėliausiai iki 2007 m. pabaigos.
            Rekomendacija buvo paskelbta viešai.

     (3)    Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito
            susidarymo panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas konkrečioje
            valstybėje narėje ištaisomas.

     (4)    Remdamasi Sutarties priede pateiktu Protokolu dėl perviršinio deficito procedūros,
            Komisija teikia procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Įgyvendindamos šį
            Protokolą valstybės narės turi pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis
            bei kitus susijusius kintamuosius du kartus per metus, būtent iki balandžio 1 d. ir iki
            spalio 1 d., pagal 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 dėl
            Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito
            procedūros taikymo15 4 straipsnį.

     13
            OL L 62, 2005 3 9, p. 16.
     14
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL
            L 174, 2005 7 7, p. 5).
     15
            OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr.
            2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).

LT                                                      8                                                         LT
 ---pagebreak---      (5)   Remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB)
           Nr. 3605/93 8g straipsnio 1 dalį, Slovakijai pateikus pranešimą iki 2008 m. balandžio
           1 d., ir remiantis Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognoze patvirtinamos šios
           išvados:

            –     pakoregavus duomenis po 2004 m. Tarybos sprendimo dėl perviršinio deficito
                  valdžios sektoriaus deficitas 2003–2005 m. išliko mažesnis nei 3 % BVP. Po
                  to, kai padidėjo iki 3,6 % BVP 2006 m., jis sumažėjo iki 2,2 % BVP 2007 m. –
                  jis yra mažesnis nei 3 % BVP deficito pamatinė vertė. Tai prilygsta siekiamam
                  2,9 % BVP rodikliui, nustatytam 2006 m. gruodžio mėn. atnaujintoje
                  konvergencijos programoje,

            –     fiskalinei konsolidacijai buvo palankus sparčiai didėjantis BVP, užimtumo ir
                  pajamų didėjimas, dėl to išlaidų ir BVP santykis mažėjo greičiau nei pajamų ir
                  BVP santykis. Mažėjantį išlaidų ir BVP santykį taip pat lėmė išlaidų
                  apribojimas ir išlaidų reformos, pavyzdžiui, dideli socialinių išmokų
                  apribojimai. Nepaisant to, struktūrinių reformų cikliniai pakilimo ir augimo
                  dividendai nebuvo visiškai išnaudoti fiskaliniam konsolidavimui. Todėl
                  apskaičiuota, kad struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas
                  atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) padidėjo nuo 1½ % BVP
                  2003 m. iki beveik 3 % BVP 2006 m., o 2007 m. sumažėjo iki apytikriai 2½ %
                  BVP. Tačiau antrosios pakopos finansuojamos pensijų sistemos sukūrimas
                  2005 m. galėjo iš dalies prisidėti prie struktūrinio pablogėjimo, kai pervedimai
                  į šią sistemą padidėjo nuo 0,8 % BVP 2005 m. iki 1,2 % BVP ir 1,3 % BVP
                  atitinkamai 2006 ir 2007 m. Be to, prieš didinant cigarečių mokesčius buvo
                  sukauptos didelės cigarečių atsargos įvairiose platinimo grandinės dalyse, todėl
                  mokestinės pajamos labai pakito, dėl to surinkta papildomų mokestinių pajamų
                  2003, 2005 ir 2007 m., o kitais metais pajamos atitinkamai sumažėjo,

            –     Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozėje numatoma, kad nominalusis
                  deficitas 2008 m. toliau mažės iki 2,0 % BVP, tai iš esmės lems nuolatinės
                  didelio ekonomikos augimo perspektyvos ir tam tikros pajamas didinančios
                  priemonės, pavyzdžiui, įmonių pelno ir asmenų pajamų mokesčio bazės
                  išplėtimas ir socialinių įnašų didžiausios ribos padidinimas. Tai atitinka
                  oficialiai siektiną deficitą – 2,0 % BVP, nustatytą 2008 m. vasario mėnesį.
                  Pavasario prognozėje numatoma, kad nesikeičiant politikai 2009 m. deficitas
                  padidės iki 2,3 % BVP. Tai rodo, kad deficitas buvo patikimai ir tvariai
                  sumažintas iki mažesnio už 3 % BVP ribą. Numatoma, kad struktūrinis
                  balansas sumažės ¼ procentinio punkto BVP 2008 m., o 2009 m. – apie ¼
                  procentinio punkto BVP, jei politika nesikeis. Tai reikia vertinti atsižvelgiant į
                  būtinybę artėti prie vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslo, kuris Slovakijai
                  yra kiek mažesnis nei 1 % BVP struktūrinis deficitas,

            –     valdžios sektoriaus skola ir toliau yra gerokai mažesnė už 60 % BVP pamatinę
                  vertę. Ji sumažėjo nuo 42,4 % BVP 2003 m. iki 29,4 % 2007 m. Pagal 2008 m.
                  pavasario prognozę numatoma, kad skolos santykis liks toks pat stabilus per
                  visą prognozuojamą laikotarpį (jei politika nesikeis).

     (6)   Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Slovakijoje ištaisytas, todėl Sprendimas
           2005/182/EB turėtų būti panaikintas,

LT                                                9                                                    LT
 ---pagebreak---      PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                               1 straipsnis

     Atlikus bendrą vertinimą daroma išvadą, kad perviršinis deficitas Slovakijoje ištaisytas.

                                               2 straipsnis

     Sprendimas 2005/182/EB panaikinamas.

                                               3 straipsnis

     Šis sprendimas skirtas Slovakijos Respublikai.

     Priimta Briuselyje

                                                 Tarybos vardu
                                                 Pirmininkas

LT                                                 10                                            LT


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 09 13
            COM(2017) 493 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Konvencijos, kuria įsteigiamas Daugiašalis investicinių ginčų sprendimo teismas
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Pastaraisiais metais vis labiau viešai svarstomas ir nagrinėjamas investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo (toliau – IVGS) sistemos įtraukimo į prekybos ir investicijų susitarimus klausimas. Nustatytos kelios dėl IVGS, kuris grindžiamas arbitražo principais, kylančios problemos. Šios problemos yra, be kita ko, nesamas ar nepakankamas IVGS legitimumas, nuoseklumas ir skaidrumas, taip pat peržiūros galimybės trūkumas.

                  Siekdama pašalinti šiuos apribojimus, Sąjunga nuo 2015 m. laikosi požiūrio, kad investicinių ginčų sprendimo sistema ES prekybos ir investicijų susitarimuose turi būti institucionalizuota, ir į susitarimus įtraukia investicinių teismų sistemą (toliau – ITS). Tačiau dėl savo dvišalio pobūdžio ITS negali iki galo išspręsti visų pirmiau nurodytų problemų. Be to, ITS įtraukiant į Sąjungos susitarimus administracinės procedūros tampa vis sudėtingesnės, o poveikis biudžetui vis didesnis.

                  Daugiašalio investicinių ginčų teismo iniciatyva siekiama sukurti tarptautinių investicinių ginčų sprendimo sistemą
                     1
                  , kuri būtų nuolatinė, nepriklausoma ir teisėta; kuri būtų nuspėjama, t. y. ja būtų kuriama nuosekli teismo praktika; kuri numatytų galimybę pateikti apeliacinius skundus dėl sprendimų; kuri būtų ekonomiškai efektyvi; kurią taikant teismo procesas būtų skaidrus ir veiksmingas ir būtų leistas trečiosios šalies įstojimas į bylą (įskaitant, pavyzdžiui, suinteresuotas aplinkos apsaugos ar darbo organizacijas). Teismo nepriklausomumas turėtų būti užtikrintas nustatant griežtus etikos ir nešališkumo reikalavimus, nepratęsiamas darbuotojų kadencijas, teisėjų darbą visu etatu ir nepriklausomus darbuotojų skyrimo mechanizmus.

                  Ši iniciatyva bus skirta tik procedūriniams klausimams. Tokie klausimai kaip taikytina teisė ar aiškinimo standartai, įskaitant suderinamumo su kitais tarptautiniais įsipareigojimais (pavyzdžiui, įsipareigojimais Tarptautinei darbo organizacijai ir JT konvencijoms) užtikrinimą, bus nustatyti susijusiuose investicijų susitarimuose, kuriuos Daugiašalis investicinių ginčų teismas turės taikyti.

                  Šia iniciatyva Sąjungos politiką investicinių ginčų sprendimo srityje siekiama suderinti su bendru Sąjungos požiūriu į kitas tarptautinio valdymo ir tarptautinio ginčų sprendimo sritis, pagal kurį pirmenybė teikiama daugiašaliams sprendimams. Ši iniciatyva nėra Komisijos Reglamentavimo kokybės ir rezultatų (REFIT) programos dalis.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  2015 m. gegužės mėn. Komisijos koncepcijos dokumente „Investavimas pagal TPIP ir kitus susitarimus: reformų kelias. Teisės reguliuoti stiprinimas ir perėjimas nuo dabartinio ad hoc arbitražo prie Investicijų teismo“
                     2
                   nustatytas tradicinės IVGS sistemos dviejų etapų reformos metodas. Pirmasis etapas – institucionalizuota teismo sistema (t. y. ITS) investiciniams ginčams spręsti įtraukiama į būsimus Sąjungos prekybos ir investicijų susitarimus. Antrasis etapas – Sąjunga imasi veiksmų, kad sukurtų daugiašalį investicinių ginčų teismą. Siekiama, kad šis daugiašalis teismas pakeistų visas į Sąjungos prekybos ir investicijų susitarimus įtrauktas dvišales ITS ir leistų Sąjungai, jos valstybėms narėms ir šalims partnerėms galiojančių investicijų susitarimų nuostatas, susijusias su IVGS, pakeisti galimybe kreiptis į daugiašalį investicinių ginčų teismą.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Ši rekomendacija atitinka 2015 m. spalio mėn. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems“
                     3
                  , kuriame nustatyta, kad Komisija, be dvišalių veiksmų, dar „bendradarbiaus su partneriais, kad pasiektų sutarimą dėl visapusiškai veikiančio nuolatinio Tarptautinio investicijų teismo“.

                  Iš tiesų 2015 m. lapkričio 12 d. viešai paskelbtame ES siūlomame Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės (TPIP) tekste dėl investicijų apsaugos ir investicinių ginčų sprendimo Komisija nurodė, kad „Komisija kartu su kitomis šalimis imsis steigti nuolatinį Tarptautinį investicijų teismą. <...> Tai leis senąjį IVGS mechanizmą visiškai pakeisti modernia, veiksminga, skaidria ir nešališka tarptautinių investicinių ginčų sprendimo sistema“
                     4
                  .

                  Rekomendacija taip pat suderinta su 2017 m. gegužės mėn. diskusijoms skirtu Komisijos dokumentu dėl globalizacijos suvaldymo
                     5
                  , kuriame daroma aiški nuoroda į šią iniciatyvą ir teigiama, kad „[tarptautiniai investiciniai] [g]inčai nebeturėtų būti sprendžiami arbitrų pagal vadinamąją investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo tvarką. Todėl Komisija pasiūlė įsteigti Daugiašalį investicijų teismą, kuris būtų teisinga ir skaidri ginčų sprendimo priemonė.“

                  Be to, Taryba, priimdama sprendimą, kuriuo suteikiami įgaliojimai pasirašyti Išsamų ekonomikos ir prekybos susitarimą (toliau – IEPS), nurodė, kad „pritaria Europos Komisijos dedamoms pastangoms siekti, kad būtų įsteigtas Daugiašalis investicinių ginčų teismas, kuris, kai tik bus įsteigtas, pakeis IEPS nustatytą dvišalę sistemą, laikantis IEPS numatytos procedūros.“
                     6

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Komisija teikia rekomendacijas Tarybai, kuri priima sprendimą, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas ir paskirti Sąjungos derybininką. Pagal SESV 218 straipsnio 4 dalį Taryba gali duoti nurodymus derybininkui.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalį subsidiarumo principas netaikomas srityse, kuriose ES turi išimtinę kompetenciją.

                  Investicijų apsaugos srityje Sąjunga turi iš dalies išimtinę ir iš dalies pasidalijamąją kompetenciją.

                  SESV 3 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga turi išimtinę kompetenciją bendros prekybos politikos srityje. Pagal SESV 207 straipsnį tiesioginės užsienio investicijos (TUI), įskaitant galimybę derėtis ir sudaryti tarptautinius susitarimus dėl TUI, yra Sąjungos bendros prekybos politikos dalis.

                  Savo nuomonėje 2/15 dėl ES ir Singapūro laisvosios prekybos susitarimo (EUSFTA) Teisingumo Teismas patvirtino, kad pagal SESV 207 straipsnį Sąjunga turi išimtinę kompetenciją dėl esminių apsaugos standartų, paprastai įtraukiamų į investicijų susitarimus, tokia apimtimi, kiek tokie standartai taikomi TUI
                     7
                  . Toje pačioje nuomonėje Teisingumo Teismas išaiškino, kad netiesioginių investicijų atveju su tais esminiais standartais susijusią kompetenciją dalijasi Sąjunga ir valstybės narės.

                  Savo Nuomonėje 2/15 Teismas taip pat išaiškino, kad su IVGS susijusią kompetenciją (kiek tai susiję ir su TUI, ir su netiesioginėmis investicijomis) Sąjunga ir jos valstybės narės dalijasi tiek, kad valstybės narės tam tikruose ginčuose privalo būti atsakovės.

                  Sąjunga kartu su valstybėmis narėmis yra susitarimų, kuriuose nustatytas tradicinis IVGS (Energetikos chartijos sutarties, toliau – ECS) arba ITS (ES ir Kanados išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo, toliau – IEPS), šalis ir gali turėti tapti atsakove dėl šių susitarimų kylančiuose ginčuose. Be to, Komisija dabar derasi dėl kelių kitų laisvosios prekybos susitarimų (LPS) ir atskirų investicijų susitarimų, į kuriuos įtraukta ITS. Numatyta, kad Sąjunga bus atsakovė bent keliuose dėl šių susitarimų kilsiančiuose ginčuose.

                  Todėl Sąjungos dalyvavimas planuojamoje Konvencijoje yra būtinas, kad į jos taikymo sritį būtų įtraukti dėl pirmiau nurodytų susitarimų kylantys ginčai, kuriuose Sąjunga bus atsakovė.

                  Galiojančiuose susitarimuose, į kuriuos įtrauktas IVGS arba ITS ir kurių šalimi yra Sąjunga (ECS ir IEPS), nustatyta, kad tam tikrais atvejais atsakovės yra valstybės narės. Planuojamuose susitarimuose, į kuriuos įtraukta ITS, taip pat galėtų būti nustatyta, kad valstybės narės yra atsakovės tam tikruose ginčuose. Be to, valstybės narės Reglamentu Nr. 1219/2012
                     8
                   yra Sąjungos įgaliotos toliau taikyti arba sudaryti beveik 1 400 dvišalių investicijų sutarčių, į kurias įtrauktas tradicinis IVGS. Dėl minėtų priežasčių šia iniciatyva numatytai daugiašalei investicinių ginčų sprendimo reformai turi pritarti ne tik Sąjunga, bet ir valstybės narės.

               •Proporcingumo principas

                  Šia rekomendacija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Konvencijos, kuria įsteigiamas Daugiašalis investicinių ginčų sprendimo teismas, neviršijama to, kas būtina nustatytiems politikos tikslams pasiekti.

                  Vadovaujantis proporcingumo principu apsvarstytos visos pagrįstos politikos galimybės, siekiant įvertinti tikėtiną tokių politikos priemonių veiksmingumą. Jos išsamiai aprašytos Poveikio vertinimo ataskaitoje.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Komisijos rekomendacija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas, atitinka SESV 218 straipsnio 3 dalį, kuriuo nustatyta, kad Komisija teikia rekomendacijas Tarybai, kuri priima sprendimą, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex-post vertinimas ir (arba) tinkamumo patikros

                  IVGS peržiūra reguliariai atliekama pagal ECS, ir Sąjunga bei valstybės narės kaip susitariančiosios šalys joje aktyviai dalyvauja. Nors vykdant ECS peržiūrą Sąjungos prioritetas tebėra investicijų apsaugos, įskaitant ginčų sprendimą, modernizavimas, pagrindinis investicinių ginčų sprendimo reformos akstinas išlieka šia iniciatyva siūloma daugiašalė reforma.

                  ITS sukurta labai neseniai, todėl jos vertinimas dar neatliktas.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Per visą poveikio vertinimo procesą Komisija aktyviai bendradarbiavo su suinteresuotosiomis šalimis ir vedė visapusiškas konsultacijas.

                  2016 m. gruodžio 21 d. – 2017 m. kovo 15 d. Komisija surengė viešas konsultacijas internete: jos pradėtos Prekybos GD svetainėje ir paskelbtos apklausų svetainėje „EU Survey“ (Komisijos viešų konsultacijų internetinė priemonė). Suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta atsakyti į klausimus, įskaitant apie problemas ir galimas politikos galimybes, tokių galimybių techninius aspektus ir galimą poveikį. Per konsultacijas išreikšta bendra didelė parama daugiašalei investicinių ginčų sprendimo reformai, kuri aprašyta šioje iniciatyvoje, tačiau liko ir neaiškumų, ypač dėl jos techninių aspektų.

                  Atskiri atsakymai į viešas konsultacijas paskelbti apklausų svetainėje. Viešų konsultacijų internete ir visų kitų veiksmų, kuriuos Komisija atliko vykdydama konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis, santraukos ataskaita pridėta prie poveikio vertinimo ataskaitos.

               •Poveikio vertinimas

                  Atliktas daugiašalės investicinių ginčų sprendimo reformos, įskaitant galimybę sukurti daugiašalį investicinių ginčų teismą, poveikio vertinimas. Prie šios rekomendacijos pridedama poveikio vertinimo ataskaita, santraukos lentelė ir teigiama Reglamentavimo patikros valdybos nuomonė.

                  Kadangi į daugiašalio investicinių ginčų teismo iniciatyvą įtrauktos tik procesinės (t. y. ginčų sprendimo), bet ne materialinės teisės normos (kurios įtrauktos į susijusius investicijų susitarimus), ji neturėtų turėti didesnio poveikio aplinkai ar socialinio poveikio.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Daugiašalis investicinių ginčų teismas sumažins su investicinių ginčų sprendimu susijusią administracinę naštą, nes visi ginčai bus sprendžiami taikant vieną procesinės teisės normų rinkinį. Taip bus užtikrinta investuotojų galimybė naudotis teisėta, nepriklausoma ir veiksminga tarptautinių investicinių ginčų sprendimo sistema, neatsižvelgiant į investuotojų dydį ir (arba) apyvartą. Siekiant atsižvelgti į mažesnę MVĮ apyvartą, joms gali būti suteikta papildoma parama. Tikimasi, kad teismo procesas bus trumpesnis ir todėl investuotojams kainuos mažiau, palyginti su tradicine, neatnaujinta sistema. Be to, didesnis esminių nuostatų dėl investicijų aiškinimo nuspėjamumas ir nuoseklumas padės sumažinti ginčų skaičių.

               •Pagrindinės teisės

                  Pagal ES sutarties 21 straipsnio 1 dalį Sąjunga vadovausis demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių principais, kurie susiję su šia iniciatyva, įskaitant visų pirma Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnį.

                  Sąjungos veiksmais daugiašaliu lygmeniu negali būti sumažintas pagrindinių teisių apsaugos Sąjungoje lygis. Daugiašaliu investicinių ginčų teismu siekiama sukurti papildomą tarptautinės teisės priemonę, kuria būtų užtikrintas tarptautiniais susitarimais valstybėms nustatytų prievolių vykdymas. Todėl ja nedaromas poveikis dabartinėms užsienio investuotojų teisėms pagal Sąjungos vidaus teisę ir valstybių narių teisę ar tokių vidaus teise suteiktų teisių užtikrinimo gynimo priemonėms.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Tikslių šios iniciatyvos finansinių padarinių šiuo metu nustatyti neįmanoma, nes dar neįvyko daugiašalės derybos dėl esminių daugiašalio investicinių ginčų teismo elementų. Manoma, kad jį išlaikyti bus pigiau nei susitarimuose, dėl kurių derybos jau baigtos arba dar bus deramasi, išlaikyti ITS ir dabartinę sistemą. Atlikta įvairiomis prielaidomis pagrįstų skaičiavimų, kurie pateikti poveikio vertinimo ataskaitoje.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Kai daugiašalis teismas pradės veikti, Komisija reguliariai atliks jo stebėseną. Ji taip pat reguliariai atliks Sąjungos finansinių įnašų, skirtų teismo sąnaudoms padengti, auditą. Daugiašalio investicinių ginčų teismo veikimas bus įvertintas tada, kai bus praėję pakankamai laiko, kad būtų sukaupta reikšmingų duomenų. Pridėtoje poveikio vertinimo ataskaitoje pateikiama išsamesnė informacija apie numatomą stebėsenos ir vertinimo tvarką.

               •Procedūriniai aspektai

                  Komisija palankiai vertina tai, kad Europos Sąjungos Tarybos narės, laikydamosi savo institucinės tvarkos, vis dažniau ankstyvame etape į derybas dėl investicijų susitarimų įtraukia savo parlamentus. Komisija ragina Europos Sąjungos Tarybos nares taip pat elgtis ir dėl šios rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo, tinkamai atsižvelgiant į Tarybos sprendimą 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių
                     9
                  .

               Komisija skelbia šią rekomendaciją ir jos priedą iškart po jos priėmimo.

               Komisija rekomenduoja, kad derybiniai nurodymai būtų paskelbti iškart po jų priėmimo.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Konvencijos, kuria įsteigiamas Daugiašalis investicinių ginčų sprendimo teismas

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               KADANGI reikėtų pradėti derybas siekiant sudaryti Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir kitų suinteresuotųjų šalių Konvenciją, kuria įsteigiamas Daugiašalis investicinių ginčų sprendimo teismas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu pradėti derybas dėl Konvencijos, kuria įsteigiamas Daugiašalis investicinių ginčų sprendimo teismas.

               2 straipsnis

               Derybos vedamos laikantis šio sprendimo priede išdėstytų derybinių nurodymų.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas ir jo priedas bus paskelbti viešai iš karto po jų priėmimo.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Šios iniciatyvos taikymo sričiai nepriklauso ginčai, kylantys dėl dvišalių investicijų sutarčių, sudarytų tarp valstybių narių (t. y. ES vidaus dvišalių investicijų sutarčių), ir ginčai tarp valstybės narės investuotojo ir valstybės narės pagal Energetikos chartijos sutartį. Komisija tokios rūšies sutartis laiko prieštaraujančiomis Sąjungos teisei.

                     (2)
                  Pateikta
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/may/tradoc_153408.PDF
                  .

                     (3)
                  Pateikta
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf
                  .

                     (4)
                  Žr.
                  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6059_en.htm
                  .

                     (5)
                  Pateikta
                  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_lt.pdf
                  .

                     (6)
                  Pareiškimų ir deklaracijų, įtrauktų Tarybai priimant sprendimą, kuriuo suteikiami įgaliojimai pasirašyti IEPS, 36 pareiškimas. Briuselis, 2016 m. spalio 27 d.

                     (7)
                  2017 m. gegužės 16 d. ESTT nuomonė C-2/15, EU:C:2017:376 pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį dėl Europos Sąjungos kompetencijos sudaryti laisvosios prekybos susitarimą su Singapūru.

                     (8)
                  2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1219/2012, kuriuo nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka (OL L 351, 2012 12 20, p. 40).

                     (9)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 09 13
            COM(2017) 493 final
            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Konvencijos, kuria įsteigiamas Daugiašalis investicinių ginčų sprendimo teismas
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               PAPILDYMAS

               Dėl derybų proceso

               1.Sąjunga siekia užtikrinti, kad derybose dėl Konvencijos visoms suinteresuotosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms būtų sudarytos sąlygos veiksmingai dalyvauti derantis ir siekiant sutarimo.

               2.Sąjungai visose derybose atstovauja Komisija. Remdamosi lojalaus bendradarbiavimo ir vieningo atstovavimo išorės santykiuose principais, kaip nustatyta Sutartyse, derybose dalyvaujančios Sąjunga bei jos valstybės narės visapusiškai bendradarbiauja ir imasi reikiamų veiksmų visų derybų metu.

               3.Derybos vedamos prižiūrint Jungtinių Tautų Tarptautinės prekybos teisės komisijai (UNCITRAL). Balsavimo metu valstybės narės, kurios yra Jungtinių Tautų Tarptautinės prekybos teisės komisijos narės, naudojasi savo balsavimo teisėmis laikydamosi šių derybinių nurodymų ir prieš tai sutartų ES pozicijų.

               4.Sąjunga siekia užtikrinti, kad derybos vyktų skaidriai, be kita ko, kai įmanoma, būtų užtikrintos garso ir (arba) vaizdo transliacijos internetu, ir kad pilietinės visuomenės organizacijų atstovai turėtų galimybę dalyvauti diskusijose kaip akredituoti stebėtojai.

               Dėl derybų turinio

               5.Konvencija turėtų leisti Sąjungai dėl susitarimų, kurių šalimi yra arba bus Sąjunga, kylančius ginčus perduoti daugiašalio teismo jurisdikcijai. Todėl Sąjunga turėtų galėti tapti Konvencijos šalimi, o Konvencijos nuostatos turėtų būti suformuluotos taip, kad Europos Sąjunga galėtų veiksmingai jomis naudotis.

               6.Konvencija taip pat turėtų leisti Sąjungos valstybėms narėms ir trečiosioms šalims dėl susitarimų, kurių šalimis jos yra arba bus, kylančius ginčus perduoti daugiašalio teismo jurisdikcijai
                  1
               .

               7.Pagrindinis Konvencijos mechanizmas turėtų būti tas, kad daugiašalio teismo jurisdikcija apima ir dvišalį susitarimą, kai abi susitarimo šalys susitarė dėl šio susitarimo kylančius ginčus perduoti daugiašalio teismo jurisdikcijai. Daugiašalių susitarimų atveju Konvencija turėtų leisti dviem ar daugiau tokio susitarimo šalių susitarti ginčus dėl daugiašalio susitarimo perduoti daugiašalio teismo jurisdikcijai.

               8.Daugiašalį teismą turėtų sudaryti pirmosios instancijos teismas ir apeliacinis teismas. Apeliacinis teismas turėtų turėti kompetenciją peržiūrėti pirmosios instancijos teismo priimtus sprendimus, kai padaryta teisės klaidų arba akivaizdžių faktinių aplinkybių vertinimo klaidų. Apeliacinis teismas turėtų turėti įgaliojimus grąžinti bylas pirmosios instancijos teismui, kad procesas būtų užbaigtas atsižvelgiant į apeliacinio teismo išvadas (bylos grąžinimas iš naujo nagrinėti žemesnės instancijos teismui).

               9.Turėtų būti užtikrintas teismo nepriklausomumas. Teismo nariams (ir pirmosios instancijos teismo, ir apeliacinio teismo) turėtų būti nustatyti griežti kvalifikacijos ir nešališkumo reikalavimai. Konvencijoje turėtų būti numatytos etikos taisyklės ir nušalinimo mechanizmai. Teismo nariams turėtų būti mokamas pastovus atlyginimas. Jie turėtų būti paskirti nustatytos, ilgos trukmės nepratęsiamai kadencijai, jiems turėtų būti suteikta darbo visą kadenciją garantija ir visos reikiamos nepriklausomumo garantijos. Nariai turėtų būti skiriami pagal objektyvią ir skaidrią procedūrą.

               10.Konvencija turėtų apimti reikiamas lankstumo priemones, kad būtų galima prisitaikyti prie prisijungiančių naujų narių ir galimų naujų tipų susitarimų, kurie gali būti priskirti šio teismo jurisdikcijai. Konvencijoje neturėtų būti atmesta galimybė, kad teismui galėtų talkinti esamos tarptautinės organizacijos sekretoriatas ir kad teismas vėlesniame etape galėtų būti integruotas į tokią organizaciją.

               11.Daugiašalio teismo procesas turėtų vykti skaidriai, turėtų būti numatyta trečiosios šalies įstojimo į bylą galimybė ir laikomasi UNCITRAL taisyklėse dėl sutartimis grindžiamo investuotojų ir valstybių arbitražo skaidrumo nustatytų taisyklių ir standartų ar į juos panašių taisyklių ir standartų.

               12.Turėtų būti nustatytos veiksmingos tarptautinės teisės nuostatos dėl daugiašalio teismo sprendimų vykdymo.

               13.Vienas iš derybų tikslų turėtų būti tai, kad daugiašalio teismo veikla būtų ekonomiškai efektyvi ir būtų užtikrintas jo prieinamumas mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei fiziniams asmenims. Fiksuotas teismo išlaidas, įskaitant jo narių atlyginimų ir administracinių bei sekretoriato paslaugų išlaidas, iš esmės turėtų padengti Konvencijos, kuria įsteigiamas daugiašalis teismas, susitariančiosios šalys. Dėl tokių išlaidų padalijimo susitariančiosioms šalims turėtų būti sprendžiama laikantis teisingumo principo, pagal kurį gali būti atsižvelgta į tokius veiksnius kaip šalių ekonominio išsivystymo lygis, susitarimų, kuriuose dalyvauja konkreti šalis, skaičius, atitinkamas šalių tarptautinių investicijų srautų dydis.

               14.Sąjunga turėtų siekti užtikrinti, kad prireikus būtų suteikta finansinė parama, kad besivystančios ir mažiausiai išsivysčiusios šalys galėtų veiksmingai dalyvauti investicinių ginčų sprendimo procedūroje. Tokia iniciatyva gali būti įtraukta į daugiašalio investicinių ginčų teismo steigimo procesą arba įgyvendinta atskirai.

               15.Konvenciją, kuria įsteigiamas daugiašalis teismas, turėtų galėti pasirašyti ir prie jos prisijungti bet kuri suinteresuotoji šalis ir ekonominės integracijos regioninė organizacija, kuri yra investicijų susitarimo šalis. Joje turėtų būti numatytas greitas įsigaliojimas, kai tik bus deponuotas būtiniausias ratifikavimo dokumentų skaičius.

                     (1)
                  Šio sprendimo taikymo sričiai nepriklauso ginčai, kylantys dėl dvišalių investicijų sutarčių, sudarytų tarp valstybių narių (t. y. ES vidaus dvišalių investicijų sutarčių), ir ginčai tarp valstybės narės investuotojo ir valstybės narės pagal Energetikos chartijos sutartį.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0277

Rekomendacija Tarybos sprendimas dėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie 1995 m. liepos 26 d. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, parengtos remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolo, parengto remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, 1996 m. lapkričio 29 d. protokolo, parengto remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, protokolo dėl Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos aiškinimo Europos Bendrijų Teisingumo Teismo preliminariais nutarimais ir Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1997 m. birželio 19 d. antrojo protokolo, parengto remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu  /* KOM/2007/0277 galutinis - CNS 2007/0100 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 6.6.2007KOM(2007) 277 galutinis2007/0100 (CNS)RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASdėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie 1995 m. liepos 26 d. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, parengtos remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolo, parengto remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, 1996 m. lapkričio 29 d. protokolo, parengto remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, protokolo dėl Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos aiškinimo Europos Bendrijų Teisingumo Teismo preliminariais nutarimais ir Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1997 m. birželio 19 d. antrojo protokolo, parengto remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2005 m. Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktu[1] įvesta supaprastinta Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie valstybių narių remiantis ES sutarties 34 straipsniu (buvusiu ES sutarties K.3 straipsniu) arba EB sutarties 293 straipsniu sudarytų konvencijų (ir protokolų) sistema. Aišku, kaip ir anksčiau, nebereikia derėtis dėl specialių šių konvencijų protokolų ir juos sudaryti (kitaip 27 valstybės turėtų juos ratifikuoti): Akto 3 straipsnio 3 dalyje tiesiog numatyta, kad Bulgarija ir Rumunija prie šių konvencijų ir protokolų prisijungia, remdamosi Stojimo aktu.Stojimo akto 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse numatyta, kad šiuo tikslu Taryba priima sprendimą dėl datos, kurią šios konvencijos įsigalioja Bulgarijai ir Rumunijai, ir dėl visų šių konvencijų pritaikomųjų pataisų, reikalingų dėl abiejų naujų valstybių narių prisijungimo (bet kuriuo atveju konvencijos turėtų būti priimamos bulgarų ir rumunų kalbomis, kad tekstai šiomis kalbomis galėtų būti „vienodai autentiški“). Taryba priima sprendimą, remdamasi Komisijos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu.Stojimo akto I priede pateikiamas septynių teisingumo ir vidaus reikalų srityje priimtų konvencijų ir protokolų sąrašas. Į sąrašą įtraukta remiantis ES sutarties VI antraštine dalimi priimti 1995 m. liepos 26 d. Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[2], jos 1996 m. rugsėjo 27 d.[3] bei 1996 m. lapkričio 29 d. protokolai[4] ir 1997 m. birželio 19 d. antrasis protokolas[5], kuriais siekiama sukurti EB finansinių interesų apsaugos baudžiamosios teisės priemonėmis bendrąjį pagrindą. Ratifikavus tuometėms 15 valstybių narių, konvencija ir jos 1996 m. rugsėjo 27 d. bei 1996 m. lapkričio 29 d. protokolai įsigaliojo 2002 m. spalio 17 d. antrojo protokolo vis dar neratifikavo Italija.Šios Komisijos rekomendacijos nereikia taisyti dėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie minėtos konvencijos ir protokolų, kaip apibrėžta Stojimo akto 3 straipsnio 4 dalyje.Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija Tarybai rekomenduoja priimti sprendimą dėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir jos protokolų.2007/0100 (CNS)RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASdėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie 1995 m. liepos 26 d. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, parengtos remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolo, parengto remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, 1996 m. lapkričio 29 d. protokolo, parengto remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, protokolo dėl Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos aiškinimo Europos Bendrijų Teisingumo Teismo preliminariais nutarimais ir Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1997 m. birželio 19 d. antrojo protokolo, parengto remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniuEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį,atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktą, ypač į jo 3 straipsnio 4 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją[6],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[7],kadangi:(1) 1995 m. liepos 26 d. pasirašyta Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[8] (toliau – Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos), parengta remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu. Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos įsigaliojo 2002 m. spalio 17 d.(2) Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos papildyta 2002 m. spalio 17 d. įsigaliojusiais Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolu, parengtu remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu[9] (toliau – 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolas), ir 1996 m. lapkričio 29 d. protokolu dėl Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos aiškinimo Europos Bendrijų Teisingumo Teismo preliminariais nutarimais, parengtu remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu[10] (toliau – 1996 m. lapkričio 29 d. protokolas).(3) Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos vėl papildyta dar neįsigaliojusiu Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1997 m. birželio 19 d. antruoju protokolu, parengtu remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu[11] (toliau – 1997 m. birželio 19 d. antrasis protokolas).(4) Stojimo akto 3 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Bulgarija ir Rumunija prisijungia prie valstybių narių sudarytų konvencijų ir protokolų, išvardytų Stojimo akto I priede, tarp jų – prie Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. rugsėjo 27 d. bei 1996 m. lapkričio 29 d. protokolų ir 1997 m. birželio 19 d. antrojo protokolo. Jie Bulgarijai ir Rumunijai turi įsigalioti Tarybos nustatytą datą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisŠio sprendimo priede pateikiami bulgarų ir rumunų kalbomis sudaryti Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. rugsėjo 27 d. bei 1996 m. lapkričio 29 d. protokolų ir 1997 m. birželio 19 d. antrojo protokolo tekstai yra autentiški.2 straipsnis1. Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. rugsėjo 27 d. ir 1996 m. lapkričio 29 d. protokolai Bulgarijai ir Rumunijai įsigalioja pirmąją pirmo mėnesio nuo šio sprendimo priėmimo dieną, jei jie neįsigaliojo Bulgarijai ar Rumunijai iki šios datos.2. 1997 m. birželio 19 d. antrasis protokolas Bulgarijai ir Rumunijai įsigalioja tą pačią dieną, kai šis protokolas įsigalioja paskutinei valstybei, buvusiai Europos Sąjungos nare Tarybai priimant šio protokolo sudarymo aktą[12].3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkas1 PRIEDAS1995 m. liepos 26 d. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, parengtos remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, tekstas2 PRIEDASKonvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1996 m. rugsėjo 27 d. protokolo, parengto remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, tekstas3 PRIEDAS1996 m. lapkričio 29 d. protokolo dėl Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos aiškinimo Europos Bendrijų Teisingumo Teismo preliminariais nutarimais, parengto remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, tekstas4 PRIEDASKonvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1997 m. birželio 19 d. antrojo protokolo, parengto remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, tekstas [pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] OL L 157, 2005 6 21, p. 203.[2] Konvencija dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, OL C 316, 1995 11 27, p. 49.[3] Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos protokolas, OL C 313, 1996 10 23, p. 2.[4] Protokolas dėl Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos aiškinimo Europos Bendrijų Teisingumo Teismo preliminariais nutarimais, OL C 151, 1997 5 20, p. 2.[5] Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos antrasis protokolas, OL C 221, 1997 7 19, p. 12.[6] OL C […], […], p. […].[7] OL C […], […], p. […].[8] OL C 316, 1995 11 27, p. 49.[9] OL C 313, 1996 10 23, p. 2.[10] OL C 151, 1997 5 20, p. 2.[11] OL C 221, 1997 7 19, p. 12.[12] 1997 m. birželio 19 d. Tarybos aktas dėl Antrojo protokolo dėl Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos sudarymo, OL C 221, 1997 7 19, p. 11.


				|

		52012PC0389

			Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl pridedamame priede nurodytų Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų pasirašytų arba sudarytų susitarimų pritaikymo atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos stojimą į Europos Sąjungą /* COM/2012/0389 final - 2012/0189 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           Sutartis dėl Kroatijos
Respublikos stojimo į Europos Sąjungą[1] buvo pasirašyta 2011 m.
gruodžio 9 d.
2.           Pagal Akto dėl Kroatijos
Respublikos stojimo sąlygų 6 straipsnį Kroatija
įsipareigojo prisijungti prie esamų valstybių narių ir
Sąjungos su viena ar daugiau trečiųjų šalių ar su
tarptautine organizacija sudarytų ar pasirašytų susitarimų. Toje
pačioje nuostatoje nurodyta, kad dėl Kroatijos prisijungimo prie
tokių susitarimų Taryba, vieningai spręsdama valstybių
narių vardu, susitaria su atitinkama trečiąja šalimi ar
trečiosiomis šalimis arba tarptautine organizacija, sudarydama
protokolą, pridedamą prie tokių susitarimų. Dėl
šių protokolų[2]
derasi Komisija, remdamasi Tarybos vieningai patvirtintais derybiniais
nurodymais ir konsultuodamasi su komitetu, sudarytu iš valstybių
narių atstovų, o juos sudaro Taryba.
3.           Šiuo tikslu Komisija
turėtų pateikti Tarybai rekomendaciją dėl sprendimo, kuriuo
Komisijai suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos
Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir
vienos ar kelių trečiųjų šalių arba tarptautinių
organizacijų pasirašytų arba sudarytų susitarimų
(nurodytų rekomendacijos projekto priede) pritaikymo atsižvelgiant į
Kroatijos Respublikos stojimą į Europos Sąjungą. Komisijai
turėtų būti suteikti įgaliojimai derėtis dėl
šių susitarimų pritaikymo Europos Sąjungos ir jos valstybių
narių, įskaitant – jei įsigalios Stojimo sutartis – Kroatijos
Respubliką, vardu.
4.           Atsižvelgiant į
Kroatijos Respublikos stojimą į Europos Sąjungą, taip pat
būtina derėtis dėl tam tikrų Europos Sąjungos arba
Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir vienos ar kelių
trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų
pasirašytų arba sudarytų lengvatinių susitarimų.
5.           Derybinių nurodymų
1 priedėlyje, pridedamame prie Tarybos sprendimo projekto, pateiktas
nebaigtinis Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos
valstybių narių ir trečiųjų šalių sudarytų
susitarimų, kuriuos gali reikėti pakeisti atsižvelgiant į
Kroatijos Respublikos stojimą į ES, sąrašas.
6.           Derybinių nurodymų
2 priedėlyje pateiktas orientacinis atskirų sektorių
susitarimų, kuriuos taip pat gali reikėti pritaikyti atsižvelgiant
į Kroatijos Respublikos stojimą į ES, sąrašas.
7.           Derybinių nurodymų
3 priedėlyje pateiktas orientacinis Europos Sąjungos ir
trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų
suderėtų prekybos susitarimų, kurie gali būti pasirašyti
iki 2013 m. liepos 1 d., numatomos Kroatijos Respublikos stojimo
į Europos Sąjungą datos, sąrašas. Pasirašius šiuos
susitarimus jie taip pat turės būti iš dalies pritaikyti
atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos stojimą į ES.
8.           Kai kuriais iš priedeliuose
išvardytų susitarimų įsteigiamos institucijos, įgaliojamos
priimti sprendimus, privalomus visoms pasirašiusioms šalims. Tarybos suteikiami
įgaliojimai turės apimti ir šiuos sprendimus.
Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai:
–
priimti pridedamą sprendimą, kuriuo
suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl minėtų
Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių
narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių arba
tarptautinių organizacijų pasirašytų arba sudarytų
susitarimų pritaikymo atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos
stojimą į Europos Sąjungą;
–
paskelbti prie to sprendimo pridėtus
derybinius nurodymus;
–
paskirti specialų komitetą, su kuriuo
privaloma konsultuotis vedant derybas.
2012/0189 (NLE)
Rekomendacija
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo suteikiami įgaliojimai
pradėti derybas dėl pridedamame priede nurodytų Europos
Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir
vienos ar kelių trečiųjų šalių arba tarptautinių
organizacijų pasirašytų arba sudarytų susitarimų pritaikymo
atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos stojimą į Europos
Sąjungą
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,
atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio
9 d. pasirašytą Belgijos Karalystės, Bulgarijos Respublikos,
Čekijos Respublikos, Danijos Karalystės, Vokietijos Federacinės
Respublikos, Estijos Respublikos, Airijos, Graikijos Respublikos, Ispanijos
Karalystės, Prancūzijos Respublikos, Italijos Respublikos, Kipro
Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Liuksemburgo
Didžiosios Hercogystės, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos,
Nyderlandų Karalystės, Austrijos Respublikos, Lenkijos Respublikos,
Portugalijos Respublikos, Rumunijos, Slovėnijos Respublikos, Slovakijos
Respublikos, Suomijos Respublikos, Švedijos Karalystės, Jungtinės
Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės (Europos
Sąjungos valstybių narių) ir Kroatijos Respublikos sutartį
dėl Kroatijos Respublikos stojimo į Europos Sąjungą[3], ypač į jos
3 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į Aktą dėl
Kroatijos Respublikos stojimo sąlygų ir Europos Sąjungos
sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo bei Europos
atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pritaikomųjų
pataisų[4],
ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją,
kadangi reikėtų pradėti derybas
dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos
valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų
šalių arba tarptautinių organizacijų pasirašytų arba
sudarytų susitarimų pritaikymo atsižvelgiant į Kroatijos
Respublikos stojimą į Europos Sąjungą,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Komisijai suteikiami įgaliojimai
Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių,
taip pat Kroatijos Respublikos, jei įsigalios Stojimo sutartis, vardu
derėtis dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos
valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių
arba tarptautinių organizacijų pasirašytų arba sudarytų
susitarimų pritaikymo.
2 straipsnis
Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.
Orientacinis susitarimų, kuriuos reikia pritaikyti, sąrašas pateiktas
prie šių nurodymų pridedamame priede.
3 straipsnis
Derybos vedamos konsultuojantis su [specialaus
komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba].
4 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Komisijai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
PRIEDAS
Derybiniai nurodymai dėl Sąjungos
arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu derėtis
dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos
valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų
šalių arba tarptautinių organizacijų pasirašytų arba
sudarytų susitarimų pritaikymo
Šių derybinių nurodymų 1–3
priedėliuose pateiktas orientacinis susitarimų, kuriuos gali
reikėti pritaikyti atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos stojimą
į Europos Sąjungą, sąrašas.
Dėl šių susitarimų ir
galimų būsimų panašių susitarimų,
įsigaliojančių iki stojimo, reikėtų derėtis
dėl protokolų, kuriuose reikėtų nustatyti reikiamus
pakeitimus, kur tinkama, atsižvelgiant į naujos
susitariančiosios šalies (Kroatijos) stojimą.
Be to, reikėtų persvarstyti
dabartines prekybos lengvatas, jei jos yra, siekiant atsižvelgti į
įprastą prekybą ir esamas lengvatas tarp trečiųjų
šalių partnerių ir Kroatijos, kad būtų bent jau toliau vykdoma
tokia įprasta prekyba.
Iš esmės, šie susitarimai
turėtų būti iš dalies pakeisti įtraukiant Kroatiją
į susitariančias šalis ir (arba) pritaikant kiekvieno susitarimo
turinį atsižvelgiant į Kroatijos stojimą į ES.
Protokoluose turėtų būti
įtraukta išlyga, kuria nurodoma, kad susitarimai yra keičiami
atsižvelgiant į 2013 m. liepos 1 d. numatytą Kroatijos
Respublikos stojimo į ES sutarties įsigaliojimą.
Derybas reikėtų užbaigti per kuo
trumpesnį laiką, kad protokolai įsigaliotų Kroatijos
stojimo į ES dieną. Reikėtų numatyti, kad protokolams
neįsigaliojus stojimo dieną, jie turėtų būti taikomi
laikinai, laikantis atitinkamos ES ir susijusių trečiųjų
šalių tvarkos.
Derybinių
nurodymų 1 PRIEDĖLIS
Prekybos,
asociacijos, pagrindų, partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai
Sąrašas pagal
datą
   || Oficialus pavadinimas || Tipas || Pasirašymo data
 1 || Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Irako Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas (*) || Dvišalis susitarimas || 2012 05 11
 2 || Europos Sąjungos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) bendradarbiavimo memorandumas, kuriuo grindžiamas glaudesnis bendradarbiavimas (*) || Dvišalis susitarimas || 2012 03 29
 3 || Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimas (*) || Dvišalis susitarimas || 2010 10 06
 4 || Susitarimas, kuriuo antrą kartą iš dalies keičiamas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas (*) || Daugiašalis susitarimas || 2010 06 22
 5 || Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos pagrindų susitarimas (*) || Dvišalis susitarimas || 2010 05 10
 6 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (*) || Dvišalis susitarimas || 2009 11 09
 7 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos susitarimas, iš dalies keičiantis Prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimą (*) || Dvišalis susitarimas || 2009 09 11
 8 || Rytų ir Pietų Afrikos valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių laikinasis susitarimas, nustatantis ekonominės partnerystės susitarimo pagrindą || Daugiašalis susitarimas || 2009 08 29
 9 || Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinasis partnerystės susitarimas || Daugiašalis susitarimas || 2009 07 30
 10 || Tarpinis susitarimas dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir PAVB EPS sudarymo (*) || Daugiašalis susitarimas || 2009 06 04
 11 || Laikinasis susitarimas siekiant sudaryti Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Centrinės Afrikos ekonominės partnerystės susitarimą (*) || Dvišalis susitarimas || 2009 01 15
 12 || Dramblio Kaulo Kranto Respublikos ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių tarpinis ekonominės partnerystės susitarimas (*) || Dvišalis susitarimas || 2008 11 26
 13 || CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimas (*) || Daugiašalis susitarimas || 2008 10 15
 14 || Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos ir Europos bendrijos bendradarbiavimo memorandumas dėl saugumo auditų ir (arba) patikrinimų bei susijusių klausimų || Dvišalis susitarimas || 2008 09 17
 15 || Europos bendrijos bei Bosnijos ir Hercegovinos laikinasis susitarimas dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų || Dvišalis susitarimas || 2008 06 16
 16 || Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas (*) || Dvišalis susitarimas || 2008 06 16
 17 || Europos bendrijos ir Serbijos Respublikos laikinasis susitarimas dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų || Dvišalis susitarimas || 2008 04 29
 18 || Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Serbijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas (*) || Dvišalis susitarimas || 2008 04 29
 19 || Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas || Dvišalis susitarimas || 2007 10 15
 20 || Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Albanijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas || Dvišalis susitarimas || 2006 06 12
 21 || Susitarimas, iš dalies keičiantis 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą || Daugiašalis susitarimas || 2005 12 22
 22 || Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, nustatantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tadžikistano Respublikos partnerystę || Dvišalis susitarimas || 2004 10 11
 23 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Andų bendrijos bei jos valstybių narių (Bolivijos Respublikos, Kolumbijos, Ekvadoro, Peru ir Venesuelos Bolivaro Respublikos) politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimas (*) || Daugiašalis susitarimas || 2003 12 15
 24 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimas (*) || Daugiašalis susitarimas || 2003 12 15
 25 || Europos bendrijos ir Kanados susitarimas dėl prekybos vynais ir spiritiniais gėrimais || Dvišalis susitarimas || 2003 09 16
 26 || Susitarimas, kuriuo įsteigiama Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociacija || Dvišalis susitarimas || 2002 11 18
 27 || Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, kuriuo įsteigiama Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Libano Respublikos asociacija || Dvišalis susitarimas || 2002 06 17
 28 || Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimas, kuriuo įsteigiama Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos asociacija || Dvišalis susitarimas || 2002 04 22
 29 || Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, kuriuo įsteigiama Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociacija || Dvišalis susitarimas || 2001 06 25
 30 || Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas || Dvišalis susitarimas || 2001 04 09
 31 || 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas || Daugiašalis susitarimas || 2000 06 23
 32 || Europos bendrijos ir Bangladešo Liaudies Respublikos bendradarbiavimo susitarimas dėl partnerystės ir plėtros || Dvišalis susitarimas || 2000 05 22
 33 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos susitarimas dėl prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo || Dvišalis susitarimas || 1999 10 11
 34 || Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, kuriuo nustatoma Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Turkmėnistano partnerystė (*) || Dvišalis susitarimas || 1998 05 25
 35 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Meksikos Jungtinių Valstijų ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimas || Dvišalis susitarimas || 1997 12 08
 36 || Europos bendrijos ir Jemeno Respublikos bendradarbiavimo susitarimas || Dvišalis susitarimas || 1997 11 25
 37 || Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, kuriuo įsteigiama Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės asociacija || Dvišalis susitarimas || 1997 11 24
 38 || Europos bendrijos ir Kambodžos Karalystės bendradarbiavimo susitarimas || Dvišalis susitarimas || 1997 04 29
 39 || Europos bendrijos ir Laoso Liaudies Demokratinės Respublikos bendradarbiavimo susitarimas || Dvišalis susitarimas || 1997 04 29
 40 || Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių laikinasis asociacijos susitarimas dėl Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų kranto ir Gazos ruožo Palestinos savivaldos interesams, prekybos ir bendradarbiavimo || Dvišalis susitarimas || 1997 02 24
 41 || Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų salų vietos valdžios susitarimas || Dvišalis susitarimas || 1996 12 06
 42 || Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, kuriuo nustatoma Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystė || Dvišalis susitarimas || 1996 06 21
 43 || Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Gruzijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas || Dvišalis susitarimas || 1996 04 22
 44 || Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas || Dvišalis susitarimas || 1996 04 22
 45 || Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, kuriuo įsteigiama Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociacija || Dvišalis susitarimas || 1996 02 26
 46 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Amerikos šalių bendrosios rinkos bei jos valstybių narių tarpregioninio bendradarbiavimo pagrindų susitarimas. Bendra deklaracija dėl Europos Sąjungos ir MERCOSUR politinio dialogo || Daugiašalis susitarimas || 1995 12 15
 47 || Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, kuriuo įsteigiama Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės asociacija || Dvišalis susitarimas || 1995 11 20
 48 || Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, kuriuo įsteigiama Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociacija || Dvišalis susitarimas || 1995 05 17
 49 || Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Baltarusijos Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas (*) || Dvišalis susitarimas || 1995 03 06
 50 || Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, kuriuo nustatoma Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos partnerystė || Dvišalis susitarimas || 1995 02 09
 51 || Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kazachstano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas || Dvišalis susitarimas || 1995 01 23
 52 || Europos Bendrijų bei jos valstybių narių ir Moldovos Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas || Dvišalis susitarimas || 1994 11 28
 53 || Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, kuriuo nustatoma Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystė || Dvišalis susitarimas || 1994 06 24
 54 || Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Ukrainos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas || Dvišalis susitarimas || 1994 06 14
 55 || Europos bendrijos ir Indijos Respublikos bendradarbiavimo susitarimas dėl partnerystės ir plėtros || Dvišalis susitarimas || 1993 12 20
 56 || Europos ekonominės bendrijos ir Mongolijos susitarimas dėl prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo || Dvišalis susitarimas || 1992 06 16
 57 || Europos ekonominės bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimas pasikeičiant laiškais. Europos ekonominės bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimas || Daugiašalis susitarimas || 1990 06 28
 58 || Europos ekonominės bendrijos ir Persijos įlankos arabų valstybių bendradarbiavimo tarybos chartijos valstybių (Jungtinių Arabų Emyratų Valstybės, Bahreino Valstybės, Saudo Arabijos Karalystės, Omano Sultonato, Kataro Valstybės ir Kuveito Valstybės) bendradarbiavimo susitarimas || Daugiašalis susitarimas || 1988 06 15
 59 || Susitarimas dėl Europos ekonominės bendrijos ir Kinijos Liaudies Respublikos prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo || Dvišalis susitarimas || 1985 05 21
 60 || Europos ekonominės bendrijos ir Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Singapūro bei Tailando (Pietryčių Azijos tautų asociacijos (ASEAN) narių) bendradarbiavimo susitarimas || Daugiašalis susitarimas || 1980 03 07
 61 || Europos ekonominės bendrijos (EEB) bei Airijos, Belgijos, Danijos, Italijos, Jungtinės Karalystės, Liuksemburgo, Nyderlandų, Prancūzijos ir Vokietijos Federacinės Respublikos, tos bendrijos valstybių narių, ir Tarptautinės plėtros asociacijos susitarimas || Daugiašalis susitarimas || 1978 05 02
 62 || Europos ekonominės bendrijos ir Sirijos Arabų Respublikos bendradarbiavimo susitarimas || Dvišalis susitarimas || 1977 01 18
 63 || Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimas || Dvišalis susitarimas || 1973 05 14
 64 || Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarimas || Dvišalis susitarimas || 1972 07 22
 65 || Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas || Dvišalis susitarimas || 1972 07 22
 66 || Susitarimas, kuriuo sudaroma Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacija || Dvišalis susitarimas || 1963 09 12
 (*) Ši sutartis dar neįsigaliojo.
Derybinių
nurodymų 2 PRIEDĖLIS
ES (arba
buvusios Europos bendrijos) bei jos valstybių narių įvairių
sektorių susitarimai
Sąrašas pagal
datą
   || Oficialus pavadinimas || Tipas || Pasirašymo data
 1 || Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų (*) || Dvišalis susitarimas || 2011 06 29
 2 || Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos Sąjungos bei jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės oro susisiekimo susitarimas (*) || Daugiašalis susitarimas || 2011 06 21
 3 || Europos Sąjungos bei jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės papildomas susitarimas dėl Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos Sąjungos bei jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės oro susisiekimo susitarimo taikymo (*) || Daugiašalis susitarimas || 2011 06 21
 4 || Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas (*) || Dvišalis susitarimas || 2010 12 15
 5 || Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas (*) || Dvišalis susitarimas || 2010 12 10
 6 || Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Norvegijos Karalystės bendradarbiavimo palydovinės navigacijos srityje susitarimas (*) || Dvišalis susitarimas || 2010 09 22
 7 || Protokolas, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas (*) || Dvišalis susitarimas || 2010 06 24
 8 || Kanados ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių susitarimas dėl oro susisiekimo (*) || Dvišalis susitarimas || 2009 12 17
 9 || Europos bendrijos ir Nepalo Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų (*) || Dvišalis susitarimas || 2009 01 23
 10 || Europos bendrijos ir Izraelio Valstybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų || Dvišalis susitarimas || 2008 12 09
 11 || Europos bendrijos ir Indijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų (*) || Dvišalis susitarimas || 2008 09 28
 12 || Europos bendrijos ir Australijos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų || Dvišalis susitarimas || 2008 04 29
 13 || Europos bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų (*) || Dvišalis susitarimas || 2008 02 25
 14 || Europos bendrijos ir Jungtinių Arabų Emyratų susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų (*) || Dvišalis susitarimas || 2007 11 30
 15 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimas dėl susisiekimo (*) || Dvišalis susitarimas || 2007 04 30
 16 || Europos bendrijos ir Malaizijos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų || Dvišalis susitarimas || 2007 03 22
 17 || Europos bendrijos ir Maroko Karalystės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų (*) || Dvišalis susitarimas || 2006 12 12
 18 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės bendradarbiavimo susitarimas dėl civiliniam naudojimui skirtos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) (*) || Dvišalis susitarimas || 2006 12 12
 19 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros šalių oro susisiekimo susitarimas (*) || Dvišalis susitarimas || 2006 12 12
 20 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos bendradarbiavimo susitarimas dėl civilinės pasaulinės navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) (*) || Dvišalis susitarimas || 2006 09 09
 21 || Europos bendrijos ir Singapūro Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų (*) || Dvišalis susitarimas || 2006 06 09
 22 || Europos bendrijos ir Ukrainos susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų || Dvišalis susitarimas || 2005 12 01
 23 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Ukrainos bendradarbiavimo susitarimas dėl civilinės pasaulinės navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) (*) || Dvišalis susitarimas || 2005 12 01
 24 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos bendradarbiavimo susitarimas dėl kovos su sukčiavimu ir kita neteisėta veikla, keliančia grėsmę jų finansiniams interesams (*) || Dvišalis susitarimas || 2004 10 26
 25 || Supratimo memorandumas tarp Europos bendrijos, Belgijos Karalystės, Čekijos Respublikos, Danijos Karalystės, Vokietijos Federacinės Respublikos, Estijos Respublikos, Graikijos Respublikos, Ispanijos Karalystės, Prancūzijos Respublikos, Airijos, Italijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Nyderlandų Karalystės, Austrijos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Portugalijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos, Slovakijos Respublikos, Suomijos Respublikos, Švedijos Karalystės bei Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės ir Šveicarijos Konfederacijos || Dvišalis susitarimas || 2004 10 26
 26 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Izraelio Valstybės bendradarbiavimo susitarimas dėl civilinės pasaulinės navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) (*) || Dvišalis susitarimas || 2004 07 13
 27 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kinijos Liaudies Respublikos bendradarbiavimo susitarimas dėl civilinės pasaulinės navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) – GALILEO (*) || Dvišalis susitarimas || 2003 10 30
 28 || Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybės susitarimas dėl jūrų transporto || Dvišalis susitarimas || 2002 12 06
 29 || Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl oro transporto || Dvišalis susitarimas || 1999 06 21
 30 || Susitarimas tarp Belgijos Karalystės, Danijos Karalystės, Vokietijos Federacinės Respublikos, Airijos, Italijos Respublikos, Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės, Nyderlandų Karalystės, Europos atominės energijos bendrijos ir Tarptautinės atominės energijos agentūros, kuriuo įgyvendinamos Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo III straipsnio 1 ir 4 dalys || Dvišalis susitarimas || 1973 04 05
 (*) Ši sutartis dar neįsigaliojo.
Derybinių
nurodymų 3 PRIEDĖLIS
Dar nepasirašyti
susitarimai ir vykstančios derybos
   || Susitarimo pavadinimas || Susitarimo tipas
 1 || Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos susitarimas dėl bendrosios aviacijos erdvės nustatymo || Dvišalis susitarimas
 2 || Europos Sąjungos ir Egipto Arabų Respublikos susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų || Dvišalis susitarimas
 3 || Europos Sąjungos ir Turkijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų || Dvišalis susitarimas
 4 || Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų || Dvišalis susitarimas
 5 || Susitarimas, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija || Daugiašalis susitarimas
 6 || Brazilijos Federacinės Respublikos ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių susitarimas dėl oro susisiekimo || Dvišalis susitarimas
 7 || Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Moldovos Respublikos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas || Dvišalis susitarimas
 8 || Išsamus ekonominis ir prekybos susitarimas su Kanada || Dvišalis susitarimas
 9 || Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Izraelio Valstybės Vyriausybės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas || Dvišalis susitarimas
 10 || Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Filipinų Respublikos pagrindų susitarimas dėl partnerystės ir bendradarbiavimo || Dvišalis susitarimas
 11 || Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo || Dvišalis susitarimas
 12 || Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Mongolijos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo || Dvišalis susitarimas
 13 || Pagrindų susitarimas dėl prekybos su Libija || Dvišalis susitarimas
 14 || Laisvosios prekybos susitarimas su Indija || Dvišalis susitarimas
 15 || Laisvosios prekybos susitarimas su Malaizija || Dvišalis susitarimas
 16 || Laisvosios prekybos susitarimas su MERCOSUR || Daugiašalis susitarimas
 17 || Laisvosios prekybos susitarimas su Singapūru || Dvišalis susitarimas
 18 || Laikinasis ekonominės partnerystės susitarimas su Botsvana, Lesotu, Namibija ir Svazilandu || Daugiašalis susitarimas
 19 || Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas su Malaizija || Dvišalis susitarimas
 20 || Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas su Filipinais || Dvišalis susitarimas
 21 || Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas su Singapūru || Dvišalis susitarimas
 22 || Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas su Tailandu || Dvišalis susitarimas
 23 || Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas su Vietnamu || Dvišalis susitarimas
 24 || Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimas || Daugiašalis susitarimas
[1]               [Visas pavadinimas ir OL nuoroda, jei tuo metu jau
žinoma]
[2]               Išskyrus susitarimų, kurie išimtinai arba iš
esmės susiję su bendra užsienio ir saugumo politika, protokolus.
[3]               OL L xxx, xxxx xx xx, p. x.
[4]               OL L xxx, xxxx xx xx, p. x.