               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 03 29
            COM(2022) 132 final

            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl išsamios tarptautinės konvencijos dėl kovos su informacinių ir ryšių technologijų naudojimu nusikalstamais tikslais

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Remiantis Europolo organizuoto nusikalstamumo internete grėsmės vertinimu, kibernetiniai nusikaltimai ir toliau kelia vis didesnę grėsmę piliečių ir įmonių saugumui Europos Sąjungoje (ES)
                     1
                  . Kibernetiniai nusikaltimai yra pasaulinis reiškinys, kurio nesulaiko jokios sienos, o tarptautinio bendradarbiavimo kovojant su kibernetiniais nusikaltimais stiprinimas įvairiose pasaulio šalyse jau daugelį metų laikomas prioritetu.

                  2001 m. Europos Tarybos konvencija dėl elektroninių nusikaltimų (Budapešto konvencija) yra pirmoji tarptautinė sutartis dėl kibernetinių nusikaltimų, kurioje apibrėžiama su kibernetiniais nusikaltimais susijusi nusikalstama veika, numatomi įvairūs kibernetinių nusikaltimų tyrimo įgaliojimai ir procesiniai veiksmai, kaip antai kompiuterinių tinklų paieška ir perėmimas, saugūs elektroniniai bet kokios nusikalstamos veikos įrodymai, ir nustatoma tarptautinio bendradarbiavimo sistema
                     2
                  . Prie Budapešto konvencijos gali jungtis Europos Tarybai nepriklausančios šalys, ir prie jos yra prisijungusios visų geografinių regionų šalys. Šiuo metu yra 66 Konvencijos šalys, o dar keturiolika šalių sulaukė kvietimų prisijungti. 80 proc. pasaulio šalių ją pripažįsta kaip kovos su kibernetiniais nusikaltimais teisinį pagrindą. Tai, kad 2021 m. lapkričio 17 d. Europos Tarybos Ministrų komitetas priėmė Budapešto konvencijos antrąjį papildomą protokolą, rodo, kad Konvencija tebėra svarbus tarptautinio bendradarbiavimo kovos su kibernetiniais nusikaltimais srityje pagrindas
                     3
                  .

                  Į Jungtinių Tautų (JT) darbotvarkę taip pat įtraukti klausimai dėl informacinių technologijų ir naujų telekomunikacijų bei kompiuterinių tinklų sistemų sparčios plėtros, taip pat technologijų naudojimo ir piktnaudžiavimo jomis nusikalstamais tikslais. 2010 m. gruodžio 21 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė Rezoliuciją 65/230, kuria Nusikalstamumo prevencijos ir baudžiamosios justicijos komisijos prašoma įsteigti Neribotos sudėties tarpvyriausybinės elektroninių nusikaltimų klausimų ekspertų grupę (toliau – TEG), kuri atliktų išsamų kibernetinių nusikaltimų problemos tyrimą
                     4
                  . 2021 m. balandžio 6–8 d. įvykusiame septintajame (paskutiniame) posėdyje TEG įvertino visas preliminarias išvadas ir rekomendacijas, pasiūlytas JT valstybių narių
                     5
                  , ir susitarė perduoti Nusikalstamumo prevencijos ir baudžiamosios justicijos komisijai 63 išvadas ir rekomendacijas, dėl kurių buvo sutarta
                     6
                  . Atlikusi tyrimą, TEG nepasiekė konsensuso dėl būtinybės sudaryti naują tarptautinę sutartį dėl kibernetinių nusikaltimų.

                  Tuo pat metu kai kurios JT valstybės narės ėmėsi aktyvesnių pastangų, kad JT Generalinės Asamblėjos trečiasis komitetas apsvarstytų tokią sutartį. Tokiu būdu 2018 m. gruodžio 17 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė Rezoliuciją 73/187 dėl kovos su informacinių ir ryšių technologijų naudojimu nusikalstamais tikslais
                     7
                  . Vėliau, 2019 m. gruodžio 27 d., JT Generalinė Asamblėja tuo pačiu klausimu priėmė antrą Rezoliuciją 74/247, kuria įsteigiamas neribotos sudėties laikinasis tarpvyriausybinis ekspertų komitetas (toliau – ad hoc komitetas), parengsiantis išsamią tarptautinę konvenciją dėl kovos su informacinių ir ryšių technologijų naudojimu nusikalstamais tikslais. Rezoliucijoje nurodyta, kad ad hoc komitetas turi visapusiškai atsižvelgti į esamas tarptautines teisines priemones ir nacionalinio, regioninio ir tarptautinio lygmens pastangas kovoti su informacinių ir ryšių technologijų naudojimu nusikalstamais tikslais, visų pirma į TEG darbą ir rezultatus
                     8
                  . 2021 m. gegužės 26 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė Rezoliuciją 75/282, kuria nustatytos derybų sąlygos
                     9
                  . JT Generalinė Asamblėja, inter alia, nusprendė, kad ad hoc komitetas turėtų surengti ne mažiau kaip šešias sesijas po 10 dienų, pradedant nuo 2022 m. sausio mėn., bei baigiamąją sesiją ir 2024 m. per septyniasdešimt aštuntą JT Generalinės Asamblėjos sesiją jai pateikti konvencijos projektą. Be to, ji nusprendė, kad ad hoc komiteto pirmoji, trečioji ir šeštoji derybų sesijos turėtų būti surengtos Niujorke, o antroji, ketvirtoji ir penktoji – Vienoje. 2022 m. sausio 20 d. Generalinė Asamblėja, atsižvelgusi į COVID-19 pandemijos padėtį Niujorke, nusprendė pirmąją sesiją atidėti vėlesniam laikui.

                  Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti tinkamą Europos Sąjungos dalyvavimą šiose derybose, nes jose turėtų būti aptariami su ES teisės aktais ir kompetencija, visų pirma kibernetinių nusikaltimų srityje, susiję aspektai. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnio 2 dalį Sąjunga turi išimtinę kompetenciją „sudaryti tarptautinius susitarimus <...>, jei jų sudarymas gali daryti poveikį bendroms taisyklėms ar pakeisti jų taikymo sritį“. Tarptautinis susitarimas gali daryti poveikį bendroms taisyklėms arba pakeisti jų taikymo sritį, jeigu susitarimu reglamentuojama sritis patenka ir į Sąjungos teisės aktų taikymo aprėptį arba jeigu tą sritį iš esmės reglamentuoja Sąjungos teisė.

                  Atsižvelgiant į tai, kad derybos yra susijusios su kitais Sąjungos kompetencijai priskiriamais klausimais nei BUSP, kurie, kaip tikimasi, bus pagrindiniai numatomo susitarimo elementai, derybų grupės vadovu turėtų būti skiriama Komisija. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, kaip grupės atstovas, veda derybas dėl klausimų, susijusių su bendra užsienio ir saugumo politika. Komisijos vyriausiasis derybininkas užtikrins bendrą susitarimo nuoseklumą. Vadovaujamos vyriausiojo derybininko, Komisijos tarnybos bus atsakingos už tas susitarimo dalis, kurios nesusijusios su BUSP, o EIVT – už tas dalis, kurios įeina į BUSP sritį.

                  Ši rekomendacija Tarybai pateikiama pagal SESV 218 straipsnį siekiant gauti įgaliojimus Europos Sąjungos vardu derėtis dėl būsimos JT konvencijos, pateikti derybinius nurodymus ir skirti Komisiją derybininke.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Kaip nurodyta 2020 m. saugumo sąjungos strategijoje
                     10
                   ir 2021 m. organizuoto nusikalstamumo strategijoje
                     11
                  , kova su kibernetiniais nusikaltimais yra vienas iš Europos Sąjungos prioritetų. 2021 m. saugumo sąjungos trečiojoje pažangos ataskaitoje Komisija įsipareigojo užtikrinti veiksmingą Sąjungos dalyvavimą  Jungtinių Tautų lygmeniu derantis dėl išsamios tarptautinės konvencijos dėl kovos su informacinių ir ryšių technologijų naudojimu nusikalstamais tikslais
                     12
                  .

                  Komisija pripažįsta, kad reikia toliau plėtoti ir stiprinti teisėsaugos ir teisminių institucijų pajėgumus šioje srityje, kad būtų parengti trūkstami nacionaliniai teisės aktai dėl kibernetinių nusikaltimų. Ji taip pat pripažįsta, kad reikia skatinti tarptautinį bendradarbiavimą kovojant su kibernetiniais nusikaltimais, ir remia įvairias gebėjimų stiprinimo programas įvairiose pasaulio šalyse, įskaitant besivystančias šalis
                     13
                  . Komisija remia JT tarpvyriausybinės kibernetinių nusikaltimų klausimų ekspertų grupės, JT nusikaltimų prevencijos ir baudžiamosios justicijos komisijos, Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro (UNODC), Budapešto konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų komiteto ir kitų institucijų darbą.

                  Tikėtina, kad derybos dėl tarptautinės konvencijos bus susijusios su bendromis ES kovos su kibernetiniais nusikaltimais taisyklėmis. Visų pirma jos gali būti susijusios su Direktyva 2011/93/ES dėl kovos su vaikų seksualiniu išnaudojimu internete ir vaikų pornografija
                     14
                  , kurioje nurodomi nauji reiškiniai interneto aplinkoje, kaip antai vaikų viliojimas (vaikų viliojimas seksualinės prievartos tikslais nusikaltėliams apsimetant vaikais); Direktyva 2013/40/ES dėl atakų prieš informacines sistemas
                     15
                  , kuria siekiama kovoti su didelio masto kibernetiniais išpuoliais, reikalaujant, kad valstybės narės sugriežtintų nacionalinius kovos su kibernetiniais nusikaltimais įstatymus ir nustatytų aukšto lygio baudžiamąsias sankcijas; Direktyva (ES) 2019/713 dėl kovos su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu
                     16
                  , kuria suderinamos nuostatos dėl fizinių ar juridinių asmenų nusikalstamo elgesio, kai naudojamasi negrynosiomis mokėjimo priemonėmis, ir išplečiama baudžiamoji atsakomybė, įtraukiant virtualiąsias valiutas ir skaitmenines pinigines. Bendros taisyklės dėl kovos su nusikaltimais, kuriuos gali būti lengviau įvykdyti pasitelkus informacines sistemas, kaip antai terorizmas, prekyba žmonėmis, neteisėta prekyba narkotikais, neteisėta prekyba ginklais, pinigų plovimas, korupcija ir organizuotas nusikalstamumas, nustatomos kitomis ES teisinėmis priemonėmis.

                  Tikimasi, kad derybos apims ir baudžiamojo proceso bei bendradarbiavimo priemones. Dabartinę ES teisinę sistemą sudaro teisėsaugos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose teisinės priemonės, pvz., Direktyva 2014/41/ES dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose
                     17
                  , Konvencija dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose
                     18
                  , Reglamentas 2018/1727 dėl Eurojusto
                     19
                  , Reglamentas 2016/794 dėl Europolo
                     20
                  , Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje
                     21
                  , Tarybos pamatinis sprendimas 2002/465/TVR dėl jungtinių tyrimo grupių
                     22
                   ir Tarybos pamatinis sprendimas 2009/948/TVR dėl jurisdikcijos įgyvendinimo kolizijų baudžiamuosiuose procesuose prevencijos ir sprendimo
                     23
                  . Taip pat aktualūs 2018 m. balandžio mėn. Komisijos pasiūlymai dėl tarpvalstybinės prieigos prie elektroninių įrodymų
                     24
                   ir policijos bendradarbiavimo dokumentų rinkinio
                     25
                  , kurių ES teisėkūros procedūra vyksta šiuo metu. Išorės lygmeniu Europos Sąjunga yra sudariusi dvišalių susitarimų su trečiosiomis šalimis, pavyzdžiui, ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų bei ES ir Japonijos susitarimus dėl savitarpio teisinės pagalbos
                     26
                  .

                  Be to, Sąjunga priėmė kelias direktyvas, kuriomis sustiprinamos įtariamųjų ir kaltinamųjų procesinės teisės
                     27
                  . Asmens duomenų apsauga yra pagrindinė teisė, įtvirtinta SESV 16 straipsniu ir Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsniu. Asmens duomenys turi būti tvarkomi laikantis Reglamento (ES) 2016/679 (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas)
                     28
                   ir Direktyvos (ES) 2016/680 (Policijos duomenų apsaugos direktyva)
                     29
                  . Asmenų pagrindinė teisė į tai, kad būtų gerbiamas jų privatus ir šeimos gyvenimas, būsto neliečiamybė ir komunikacijos slaptumas, taip pat įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnyje. Kaip esminius elementus ši teisė apima ir tai, kad būtų gerbiamas ryšių privatumas ir naudotojo galinių įrenginių apsauga. Elektroninių ryšių duomenys turi būti tvarkomi tik pagal Direktyvą 2002/58/EB (E. privatumo direktyva)
                     30
                  .

                  Derybos turėtų užtikrinti, kad būsimos JT konvencijos nuostatos garantuotų kuo didesnę žmogaus teisių apsaugą ir valstybės narės galėtų laikytis ES teisės, be kita ko, atsižvelgiant į būsimą jos raidą.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Europos Sąjunga nuolat rėmė Budapešto konvencijos kaip naudingos ir lanksčios teisės sistemos, kuria grindžiamas tarptautinis bendradarbiavimas kovojant su elektroniniais nusikaltimais, taikymą. Ji rėmė trečiąsias šalis, kurios jungėsi prie Konvencijos, kad padėtų joms nustatyti būtiniausią nacionalinę kovos su kibernetiniais nusikaltimais teisės sistemą, taip pat sukurti reikiamus tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo pajėgumus, taip palengvinant bendradarbiavimą su kitomis Konvencijos šalimis
                     31
                  .

                  Be to, ES, atstovaujama Komisijos, aktyviai dalyvavo derybose dėl Budapešto konvencijos antrojo papildomo protokolo
                     32
                  . Protokolas bus teikiamas pasirašyti 2022 m. gegužės mėn. Atsižvelgdama į tai, kad klausimai, įtraukti į antrąjį papildomą protokolą, priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, 2021 m. lapkričio 25 d. Komisija priėmė du Tarybos sprendimų pasiūlymus, kuriais ES valstybėms narėms suteikiami įgaliojimai dėl Europos Sąjungos interesų pasirašyti
                     33
                   ir ratifikuoti
                     34
                   Budapešto konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų antrąjį papildomą protokolą.

                  Todėl derybose taip pat reikės užtikrinti nuoseklumą ir suderinamumą su Budapešto konvencija dėl elektroninių nusikaltimų ir jos papildomais protokolais.

                  2.
                        TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Komisija turi teikti rekomendacijas Tarybai, o ši priima sprendimą, kuriuo įgalioja pradėti derybas ir kuriuo skiriamas Sąjungos derybininkas. Pagal SESV 218 straipsnio 4 dalį Taryba gali derybininkui duoti nurodymų.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Vienašaliai veiksmai nėra alternatyva, nes jie nesuteiktų pakankamo pagrindo bendradarbiavimui su ES nepriklausančiomis šalimis. Laikytis tokių daugiašalių susitarimų kaip, pvz., potenciali būsima JT konvencija, dėl kurių Sąjunga sugebėjo susitarti, yra veiksmingiau, nei vykdyti dvišales derybas su atskiromis ES nepriklausančiomis šalimis.

               •Proporcingumo principas

                  Šia iniciatyva neviršijama to, kas būtina nustatytiems politikos tikslams pasiekti.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Komisijos rekomendacija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas, atitinka SESV 218 straipsnio 3 dalį, kuria nustatyta, kad Komisija teikia rekomendacijas Tarybai, o ši priima sprendimą, kuriuo įgalioja pradėti derybas.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  2022 m. sausio 14 d. Komisija savo interneto svetainėje paskelbė kvietimą teikti šiai iniciatyvai reikalingą informaciją; informaciją buvo galima teikti keturias savaites. Konsultacijų interneto svetainėje buvo paskelbti (penki) individualūs atsakymai į kvietimą teikti informaciją. Rengiant šį pasiūlymą į šiuos aspektus buvo atsižvelgta.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Rengdamasi deryboms, Komisija atsižvelgė į valstybių narių ekspertų nuomones, pareikštas per atitinkamose Tarybos darbo grupėse vykusias diskusijas.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Tikėtina, kad derybos apims elementus, kuriais galėtų būti ribojamos pagrindinės teisės, pavyzdžiui, procesines baudžiamąsias priemones, nusikalstamų veikų, kurios gali būti pagrindas inicijuoti baudžiamąjį procesą, apibrėžtis arba prieigą prie asmens privačių duomenų, gautų vykstant baudžiamajam procesui. Gali būti deramasi dėl nuostatų, kurios gali riboti, pvz., teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, teisę į privatumą ir teisę į asmens duomenų apsaugą. Kadangi dalyvavimas derybose Europos Sąjungos vardu neturėtų kelti pavojaus pagrindinių teisių apsaugos lygiui Sąjungoje, šia iniciatyva siūloma siekti aukšto pagrindinių teisių apsaugos lygio.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Poveikio Sąjungos biudžetui nėra. Pasibaigus deryboms, ES valstybės narės gali patirti vienkartines konvencijos įgyvendinimo išlaidas, tačiau šiuo etapu šių išlaidų nustatyti neįmanoma, nes derybos dar nėra visiškai pradėtos.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Tikimasi, kad derybų procesas tęsis iki 2024 m., tada numatoma konvenciją pasirašyti ir sudaryti. Šia iniciatyva siūlomas atviras, įtraukus ir skaidrus derybų procesas.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl išsamios tarptautinės konvencijos dėl kovos su informacinių ir ryšių technologijų naudojimu nusikalstamais tikslais

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja 2019 m. gruodžio 27 d. priėmė Rezoliuciją 74/247 dėl kovos su informacinių ir ryšių technologijų naudojimu nusikalstamais tikslais, nutardama įsteigti neribotos sudėties laikinąjį tarpvyriausybinį visiems regionams atstovaujantį ekspertų komitetą, kuris parengs išsamią tarptautinę konvenciją dėl kovos su informacinių ir ryšių technologijų naudojimu nusikalstamais tikslais
                  35
               . Sąjunga turėtų dalyvauti derybose dėl šios konvencijos;

               (2)Sąjunga priėmė bendras taisykles, kurios dubliuojasi su keletu dėl minėtos konvencijos svarstomų elementų. Tos bendros taisyklės visų pirma apima išsamų rinkinį priemonių, susijusių su materialine baudžiamąja teise
                  36
               , teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose
                  37
               , minimaliaisiais procesinių teisių standartais
                  38
                ir duomenų bei privatumo apsaugos priemonėmis
                  39
               . Taip pat reikėtų atsižvelgti į būsimas bendras taisykles
                  40
               ;

               (3)todėl nauja tarptautinė konvencija dėl kovos su informacinių ir ryšių technologijų naudojimu nusikalstamais tikslais gali turėti poveikio bendroms Sąjungos taisyklėms arba pakoreguoti jų taikymo sritį;

               (4)siekiant apsaugoti Sąjungos teisės vientisumą ir užtikrinti, kad tarptautinės teisės ir Sąjungos teisės taisyklės liktų nuoseklios, būtina, kad Sąjunga dalyvautų derybose dėl naujos tarptautinės konvencijos dėl kovos su informacinių ir ryšių technologijų naudojimu nusikalstamais tikslais;

               (5)vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsnio 1 dalimi, buvo pasikonsultuota su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir […] jis pateikė nuomonę;

               (6)[pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis jai nėra privalomas ar taikomas];

               [ARBA]

               [pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Airija [... raštu] pranešė apie pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį sprendimą];

               (7)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis dėl išsamios konvencijos dėl kovos su informacinių ir ryšių technologijų naudojimu nusikalstamais tikslais.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Šios derybos vedamos konsultuojantis su Tarybos paskirtu specialiuoju komitetu.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas ir jo priedas bus paskelbti viešai iš karto po jų priėmimo.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Europolo 2021 m. organizuoto nusikalstamumo internete grėsmės vertinimas (angl. iOCTA),
                  www.europol.eu
                  .

                     (2)

                        2001 m. lapkričio 23 d. Europos Tarybos Budapešto konvencija dėl elektroninių nusikaltimų (CETS Nr. 185),
                  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=0900001680081561
                  .

                     (3)

                  Išsami informacija apie rezultatus (coe.int)
                  .
                  Europos Tarybos Ministrų Komiteto priimtos Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų antrasis papildomas protokolas. Naujienos (coe.int)
                  .

                     (4)

                        2010 m. gruodžio 21 d. Generalinės Asamblėjos rezoliucija,

                     A/Res/65/230 - E - A/Res/65/230 -Desktop (undocs.org)

                  .

                     (5)

                        Visų preliminarių išvadų ir rekomendacijų, kurias valstybės narės pasiūlė per 2018 m., 2019 m. ir 2020 m. vykusius ekspertų grupės išsamiam elektroninio nusikalstamumo tyrimui atlikti posėdžius, rinkinys,
                  V2101012.pdf (unodc.org)
                  .

                     (6)

                        2021 m. balandžio 6–8 d. Vienoje vykusio ekspertų grupės išsamiam elektroninio nusikalstamumo tyrimui atlikti posėdžio ataskaita,
                  V2102595.pdf (unodc.org)
                  .

                     (7)

                        2018 m. gruodžio 17 d. Generalinės Asamblėjos rezoliucija,
                  A/RES/73/187
                  .

                     (8)

                        2019 m. gruodžio 27 d. Generalinės Asamblėjos rezoliucija,
                  A/RES/74/247
                  .

                     (9)

                        2021 m. gegužės 26 d. Generalinės Asamblėjos rezoliucija,
                  A/RES/75/282*
                  .

                     (10)

                  COM(2020) 605 final
                   (2020 7 27).

                     (11)

                  COM(2021) 170 final
                   (2021 4 14).

                     (12)

                  COM(2021) 799 final
                   (2021 12 8).

                     (13)

                        Įskaitant tokias programas kaip GLACY+, CyberEast ir CyberSouth, kurias bendrai finansuoja ES ir Europos Taryba, o administruoja Europos Taryba.

                     (14)

                        Direktyva 2011/93/ES (2011 12 13).

                     (15)

                        Direktyva 2013/40/ES (2013 8 12).

                     (16)

                        Direktyva (ES) 2019/713 (2019 4 17).

                     (17)

                        Direktyva 2014/41/ES (2014 4 3).

                     (18)

                        Konvencija dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose (2020 5 29).

                     (19)

                        Reglamentas (ES) 2018/1727 (2018 11 14).

                     (20)

                        Reglamentas (ES) 2016/794 (2016 5 11).

                     (21)

                        Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939 (2017 10 12).

                     (22)

                        Tarybos pamatinis sprendimas 2002/465/TVR (2022 6 13).

                     (23)

                        Tarybos pamatinis sprendimas 2009/948/TVR (2009 11 30).

                     (24)

                        Reglamento dėl Europos elektroninių įrodymų baudžiamosiose bylose pateikimo ir saugojimo orderių pasiūlymas,

                     COM/2018/225 final

                  , ir Direktyvos, kuria nustatomos teisinių atstovų skyrimo įrodymams baudžiamosiose bylose rinkti suderintos taisyklės, pasiūlymas,

                     COM/2018/226 final

                   (2018 4 17).

                     (25)

                        Tarybos rekomendacijos dėl operatyvinio policijos bendradarbiavimo pasiūlymas, COM(2021) 780, Direktyvos dėl valstybių narių teisėsaugos institucijų keitimosi informacija, kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2006/960/TVR, pasiūlymas, COM(2021) 782, ir Reglamento dėl automatinio keitimosi duomenimis policijos bendradarbiavimo srityje („Priumas II“) pasiūlymas, COM(2021) 784 (2021 12 8).

                     (26)

                        Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimas dėl savitarpio teisinės pagalbos (2003 6 25).Europos Sąjungos ir Japonijos susitarimas dėl savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose (2009 m.).

                     (27)

                        Direktyva 2010/64/ES (2010 10 20). Direktyva 2012/13/ES (2012 5 22). Direktyva 2013/48/ES (2013 10 22). Direktyva (ES) 2016/1919 (2016 10 26). Direktyva (ES) 2016/800 (2016 5 11). Direktyva (ES) 2016/343 (2016 3 9).

                     (28)

                        Reglamentas (ES) 2016/679 (2016 4 27).

                     (29)

                        Direktyva (ES) 2016/680 (2016 4 27).

                     (30)

                        Direktyva 2002/58/EB (2002 7 12), iš dalies pakeista Direktyva 2009/136/EB (2009 11 25).

                     (31)

                        Žr., pvz., 2015 m. vasario 10 d. Tarybos išvadas dėl kibernetinio saugumo diplomatijos, dok. Nr. 6122/15.

                     (32)

                        Tarybos sprendimas, kuriuo Komisijai suteikiami įgaliojimai ES vardu dalyvauti derybose dėl Europos Tarybos konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų antrojo papildomo protokolo, dok. Nr. 9116/19.

                     (33)

                        Tarybos sprendimo, kuriuo valstybės narės įgaliojamos dėl ES interesų pasirašyti Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų antrąjį papildomą protokolą dėl glaudesnio bendradarbiavimo ir elektroninių įrodymų atskleidimo, pasiūlymas, COM/2021/718 final (2021 11 25).

                     (34)

                        Tarybos sprendimo, kuriuo valstybės narės įgaliojamos dėl ES interesų ratifikuoti Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų antrąjį papildomą protokolą dėl glaudesnio bendradarbiavimo ir elektroninių įrodymų atskleidimo, pasiūlymas,

                     COM/2021/719 final

                   (2021 11 25).

                     (35)

                        2019 m. gruodžio 27 d. Generalinės Asamblėjos priimta rezoliucija dėl Trečiojo komiteto pranešimo (A/74/401), „Kova su informacinių ir ryšių technologijų naudojimu nusikalstamais tikslais“,
                  A/RES/74/247

                     (36)

                        2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR,

                     OL L 335, 2011 12 17, p. 1–14

                  ; 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/40/ES dėl atakų prieš informacines sistemas, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2005/222/TVR,

                     OL L 218, 2013 8 14, p. 8–14

                  ; 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/713 dėl kovos su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/413/TVR, PE/89/2018/REV/3,

                     OL L 123, 2019 5 10, p. 18–29

                  .

                     (37)

                        2000 m. gegužės 29 d. Tarybos aktas, patvirtinantis Konvenciją dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, OL C 197, 2000 7 12, p. 1; Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1727 dėl Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (Eurojusto) ir kuriuo panaikinamas Tarybos sprendimas 2002/187/TVR, OL L 295, 2018 11 21; 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR, OL L 135, 2016 5 24, p. 53; 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2002/465/TVR dėl jungtinių tyrimo grupių, OL L 162, 2002 6 20, p. 1; Tarybos pamatinis sprendimas 2009/948/TVR dėl jurisdikcijos įgyvendinimo kolizijų baudžiamuosiuose procesuose prevencijos ir sprendimo, OL L 328, 2009 12 15, p. 42; Direktyva 2014/41/ES dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose, OL L 130, 2014 5 1, p. 1.

                     (38)

                        2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/64/ES dėl teisės į vertimo žodžiu ir raštu paslaugas baudžiamajame procese, OL L 280, 2010 10 26, p. 1; 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/13/ES dėl teisės į informaciją baudžiamajame procese, OL L 142, 2012 6 1, p. 1; 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/48/ES dėl teisės turėti advokatą vykstant baudžiamajam procesui ir Europos arešto orderio vykdymo procedūroms ir dėl teisės reikalauti, kad po laisvės atėmimo būtų informuota trečioji šalis, ir teisės susisiekti su trečiaisiais asmenimis ir konsulinėmis įstaigomis laisvės atėmimo metu, OL L 294, 2013 11 6, p. 1; 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1919 dėl teisinės pagalbos įtariamiesiems ir kaltinamiesiems vykstant baudžiamajam procesui ir prašomiems perduoti asmenims vykstant Europos arešto orderio vykdymo procedūroms, OL L 297, 2016 11 4, p. 1; 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams, kurie baudžiamajame procese yra įtariamieji ar kaltinamieji, OL L 132, 2016 5 21, p. 1; 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/343 dėl tam tikrų nekaltumo prezumpcijos ir teisės dalyvauti nagrinėjant baudžiamąją bylą teisme aspektų užtikrinimo, OL L 65, 2016 3 11, p. 1.

                     (39)

                        2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB; 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR; 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių), OL L 201, 2002 7 31, p. 37–47, su pakeitimais, padarytais 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/136/EB.

                     (40)

                        Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos elektroninių įrodymų baudžiamosiose bylose pateikimo ir saugojimo orderių, 2018 m. balandžio 17 d., COM(2018) 225 final; Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomos teisinių atstovų skyrimo įrodymams baudžiamosiose bylose rinkti suderintos taisyklės, 2018 m. balandžio 17 d., COM(2018) 226 final.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 03 29
            COM(2022) 132 final

            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl išsamios tarptautinės konvencijos dėl kovos su informacinių ir ryšių technologijų naudojimu nusikalstamais tikslais

               PRIEDAS

               Dėl derybų proceso Sąjunga turėtų siekti, kad:

               (1)derybų procesas būtų atviras, įtraukus, skaidrus ir grindžiamas geranorišku bendradarbiavimu;

               (2)derybų procesas suteiktų prasmingo dalyvavimo galimybę visiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant pilietinę visuomenę, privatųjį sektorių, akademinę bendruomenę ir nevyriausybines organizacijas;

               (3)visi iš visų Jungtinių Tautų narių gauti duomenys būtų vertinami vienodai, kad būtų užtikrintas įtraukus procesas;

               (4)derybų procesas būtų grindžiamas veiksminga ir realia darbo programa.

               Dėl bendrojo derybų proceso tikslo Sąjunga turėtų siekti, kad:

               (5)konvencija būtų veiksminga baudžiamosios teisėsaugos ir teisminių institucijų priemonė pasauliniu mastu kovoti su kibernetiniais nusikaltimais, siekiant suteikti pridėtinės vertės tarptautiniam bendradarbiavimui;

               (6)būtų visapusiškai atsižvelgiama į dabartinę išbandytų tarptautinių ir regioninių priemonių ir iniciatyvų sistemą, aprašytą Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijose 74/247 ir 75/282. Todėl konvencija turėtų atitikti ir papildyti galiojančias tarptautines teisines priemones, visų pirma 2001 m. Europos Tarybos Budapešto konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų ir jos protokolus, 2000 m. Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir jos protokolus, taip pat kitas atitinkamas tarptautines ir regionines teisines priemones. Konvencija turėtų būti vengiama daryti kokį nors poveikį kurios nors šalies prisijungimo paraiškai ar vėlesniam jos prisijungimui ir, kiek įmanoma, vengiama nereikalingo dubliavimo;

               (7)būtų visapusiškai atsižvelgiama į atviros tarpvyriausybinės ekspertų grupės išsamiam elektroninio nusikalstamumo tyrimui atlikti nuveiktą darbą ir pasiektus rezultatus, kaip susitarta Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje 75/282;

               (8)konvencijos nuostatomis būtų užtikrinama pati didžiausia žmogaus teisių apsauga. ES valstybėms narėms turėtų būti sudarytos sąlygos laikytis ES teisių, įskaitant pagrindines teises, laisves ir bendruosius ES teisės principus, įtvirtintus Europos Sąjungos sutartyse ir Pagrindinių teisių chartijoje. Konvencijos nuostatos taip pat turėtų būti suderinamos su ES ir jos valstybių narių tarptautinės prekybos įsipareigojimais.

               Dėl derybų dalyko Sąjunga turėtų siekti, kad:

               (9)konvencijoje būtų pateiktos nusikalstamų veikų, kurias įmanoma įvykdyti tik naudojantis informacinėmis sistemomis, apibrėžtys;

               (10)konvencijoje būtų pateiktos apibrėžtys tų nusikalstamų veikų, kurias įmanoma įvykdyti nesinaudojant informacinėmis sistemomis, bet tam tikromis aplinkybėmis informacinės sistemos gali padėti jas lengviau įvykdyti, tačiau tik tais atvejais, kai dėl naudojamų informacinių sistemų iš esmės keičiasi nusikalstamų veikų požymiai ar poveikis;

               (11)nusikalstamos veikos būtų aiškiai ir siaurai apibrėžtos technologijų atžvilgiu neutraliu būdu. Apibrėžtys turėtų atitikti kitose atitinkamose tarptautinėse ar regioninėse konvencijose, visų pirma organizuoto nusikalstamumo ar kibernetinių nusikaltimų srityje, ir tarptautiniuose žmogaus teisių standartuose pateikiamas apibrėžtis;

               (12)konvencijoje būtų numatytos nuostatos dėl mėginimų įvykdyti tokias nusikalstamas veikas, pagalbos ir bendrininkavimo jas vykdant, juridinių asmenų atsakomybės už tokias nusikalstamas veikas, tokių nusikalstamų veikų atžvilgiu taikomos jurisdikcijos ir jų atžvilgiu taikomų sankcijų bei priemonių, kurios suderinamos su kitomis atitinkamomis tarptautinėmis ar regioninėmis konvencijomis, visų pirma organizuoto nusikalstamumo ar kibernetinių nusikaltimų srityje, ir su tarptautiniais žmogaus teisių standartais;

               (13)konvencijoje būtų numatytos procesinės prievartos priemonės, kuriomis sudaromos sąlygos institucijoms veiksmingai tirti kibernetinius nusikaltimus, įšaldyti ir konfiskuoti vykdant tokią nusikalstamą veiką gautas pajamas ir išsaugoti ar gauti elektroninius bet kokios nusikalstamos veikos įrodymus vykstant baudžiamajam tyrimui ar procesui, tinkamai atsižvelgiant į proporcingumo principą;

               (14)tos procesinės prievartos priemonės suteiktų pakankamą pridėtinę vertę, palyginti su kitomis atitinkamomis tarptautinėmis ar regioninėmis konvencijomis, visų pirma organizuoto nusikalstamumo ar kibernetinių nusikaltimų srityje, ir būtų suderinamos su tokiomis konvencijomis ir tarptautiniais žmogaus teisių standartais;

               (15)procesinės priemonės, kuriomis siekiama išsaugoti elektroninius įrodymus ar juos gauti, turėtų apimti aiškią ir siaurą atitinkamos rūšies informacijos apibrėžtį. Procesinėmis bendradarbiavimo su privačiojo sektoriaus subjektais priemonėmis užtikrinama, kad tokiems subjektams tektų proporcinga našta ir kad privačiojo sektoriaus subjektai visapusiškai gerbtų naudotojams priklausančias žmogaus teises. Konvencija turėtų suteikti teisinio aiškumo internetinių paslaugų teikėjams (pvz., interneto paslaugų teikėjams) bendraujant su valstybių, kurios yra konvencijos šalys, teisėsaugos institucijomis. Procesinės neteisėto turinio pašalinimo priemonės turėtų būti susijusios tik su neteisėtu turiniu, kurį galima pakankamai konkrečiai ir tiksliai apibrėžti;

               (16)konvencijoje būtų numatytos bendradarbiavimo priemonės, kurios prie konvencijos prisijungusių valstybių valdžios institucijoms gali padėti veiksmingai bendradarbiauti vykstant baudžiamiesiems tyrimams ar procesiniams veiksmams, susijusiems su teisės akte apibrėžiamomis nusikalstamomis veikomis, arba bendradarbiauti siekiant išsaugoti ar gauti elektroninius bet kokios nusikalstamos veikos įrodymus vykstant baudžiamajam tyrimui ar procesui;

               (17)tos bendradarbiavimo priemonės suteiktų pakankamai pridėtinės vertės, palyginti su kitomis atitinkamomis tarptautinėmis ar regioninėmis konvencijomis, visų pirma organizuoto nusikalstamumo ar kibernetinių nusikaltimų srityje, ir būtų suderinamos su tokiomis konvencijomis ir tarptautiniais žmogaus teisių standartais;

               (18)bendradarbiavimo priemonėms būtų taikomos prašomosios šalies teisėje nustatytos sąlygos ir jomis būtų nustatomi įvairūs atsisakymo pagrindai, pavyzdžiui, siekiant užtikrinti pagrindinių teisių, įskaitant teisę į asmens duomenų apsaugą, apsaugą, be kita ko, perduodant asmens duomenis, ir, kai tinkama, abipusio baudžiamumo principą;

               (19)konvencijoje būtų nustatytos griežtos sąlygos ir tvirtos apsaugos priemonės siekiant užtikrinti, kad ES valstybės narės galėtų gerbti ir apsaugoti pagrindines teises, laisves ir bendruosius ES teisės principus, įtvirtintus Europos Sąjungos sutartyse ir Pagrindinių teisių chartijoje, įskaitant visų pirma proporcingumo principą, procesines garantijas ir teises, teisę į veiksmingą teisminį teisių gynimą, nekaltumo prezumpciją, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisę į asmenų, kurių atžvilgiu vyksta baudžiamasis procesas, gynybą, taip pat teisę į privatumą, teisę į asmens duomenų ir elektroninių ryšių duomenų apsaugą, kai tokie duomenys tvarkomi, įskaitant perdavimą institucijoms už Europos Sąjungos ribų, ir teisę į saviraiškos ir informacijos laisvę. Konvencija visų pirma turėtų būti užtikrinama, kad ES valstybės narės galėtų laikytis tarptautinio asmens duomenų perdavimo reikalavimų, kaip apibrėžta Direktyvoje (ES) 2016/680, Reglamente (ES) 2016/679 ir Direktyvoje 2002/58/EB. Sąlygomis ir apsaugos priemonėmis taip pat turėtų būti užtikrinama žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsauga pagal tarptautinius žmogaus teisių standartus. Tai taikoma visai konvencijai, įskaitant procesines ir bendradarbiavimo priemones, taip pat tas, kuriomis galima labai apriboti asmenų teises, kaip antai pajamų iš nusikalstamos veikos įšaldymas bei konfiskavimas ir ekstradicija;

               (20)konvencija suteiktų pagrindą savanoriškoms gebėjimų stiprinimo priemonėms, kuriomis siekiama padėti šalims vykdyti veiksmingus kibernetinių nusikaltimų tyrimus ir procedūras ir gauti elektroninius įrodymus kitų nusikalstamų veikų tyrimų ir procesinių veiksmų tikslais, be kita ko, teikiant techninę pagalbą ir rengiant mokymus. UNODC turėtų aiškiai apibūdintą vaidmenį, susijusį su tokių priemonių įgyvendinimu;

               (21)konvencijoje būtų deramai atsižvelgiama į fizinių ir juridinių asmenų, kaip kibernetinių nusikaltimų aukų, padėtį. Konvencija būtų užtikrinama, kad šios kibernetinių nusikaltimų aukos sulauktų tinkamos pagalbos, paramos ir apsaugos;

               (22)konvencija būtų pagrindas imtis praktinių kibernetinių nusikaltimų prevencijos priemonių, kurios yra aiškiai apibrėžtos, griežtai ribojamos ir skiriasi nuo procesinių prievartos priemonių, galinčių pažeisti fizinių ar juridinių asmenų teises ir laisves.

               Dėl konvencijos veikimo Sąjunga turėtų siekti, kad:

               (23)konvencija padėtų išsaugoti esamas pasaulines ir regionines priemones ir vykdyti tarptautinį bendradarbiavimą pasaulinės kovos su kibernetiniais nusikaltimais srityje. Visų pirma Europos Sąjungos valstybės narės, palaikydamos tarpusavio santykius, turėtų turėti galimybę toliau taikyti Europos Sąjungos taisykles;

               (24)konvencijoje būtų numatytas tinkamas jos įgyvendinimo užtikrinimo mechanizmas ir baigiamosios nuostatos, be kita ko, dėl ginčų sprendimo, pasirašymo, ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ir prisijungimo, įsigaliojimo, pakeitimo, taikymo sustabdymo, denonsavimo ir depozitaro, taip pat kalbų, kurios, kai įmanoma ir tinkama, yra suderintos pagal kitų atitinkamų tarptautinių ar regioninių konvencijų nuostatas, visų pirma organizuoto nusikalstamumo ar kibernetinių nusikaltimų srityje;

               (25)konvencija suteiktų teisę Europos Sąjungai tapti jos šalimi.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 04 06
            COM(2022) 167 final

            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Rekomendacijos aplinkybės

               Komisija Tarybai rekomenduoja suteikti įgaliojimus pradėti derybas dėl terminuoto Sąjungos ir Ukrainos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais (toliau – susitarimas), siekiant šalinti neišprovokuotos ir nepagrįstos Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes, ir paskirti Komisiją Sąjungos derybininke. Prie rekomendacijos taip pat pridedami derybiniai nurodymai.

               2.Pagrindiniai faktai

               Krovinių vežimas keliais tarp Sąjungos ir Ukrainos šiuo metu daugiausia reglamentuojamas keliais dvišaliais ES valstybių narių ir Ukrainos transporto susitarimais. Šiuose susitarimuose numatyta, kad abiejų šalių vežėjams taikomos tranzito ir dvišalės prekybos kvotos. Remiantis 2014 m. atliktu tyrimu
                  1
               , 25 valstybės narės, su kuriomis Ukraina tuo metu buvo sudariusi dvišalius kelių transporto susitarimus, dvišaliu pagrindu suteikė Ukrainai iš viso 560 680 kvotų. 2019 m. šis skaičius buvo šiek tiek mažesnis (552 875 kvotos, iš kurių 1750 – daugkartinės kvotos). Norint naudotis kvotomis reikia nuolat atitikti tam tikrą EURO taršos klasę.

               Be pirmiau minėtais dvišaliais susitarimais pagrįstų leidimų, Tarptautinis transporto forumas (ITF) taiko daugiašalių kvotų sistemą, pagal kurią numatomos daugiašalės tarptautinio krovinių vežimo keliais licencijos transporto įmonėms, įsteigtoms valstybėje, kuri yra Europos transporto ministrų konferencijos (ETMK) narė. Licencijos taikomos krovinių vežimui tarp ETMK valstybių narių arba tranzitu per vienos ar kelių iš tų valstybių teritoriją. Tačiau kvotų skaičius ETMK sistemoje yra gana mažas, palyginti su pagal dvišalius susitarimus nustatytomis kvotomis (nors palyginimas nėra tikslus, nes ETMK kvotos susijusios su metinėmis licencijomis, o minėti dvišaliai susitarimai – su leidimais vykdyti vieną reisą). 2022 m. Ukrainos vežėjams išduota 4000 metinių licencijų.

               2006 m. Ukraina prisijungė prie Susitarimo dėl kelių transporto priemonių ekipažų, važinėjančių tarptautiniais maršrutais, darbo (AETR)
                  2
               , kurio susitariančiosios šalys taip pat yra visos ES valstybės narės. Todėl Ukrainos vežėjai, vežantys krovinius Sąjungos teritorijoje, privalo laikytis tų pačių vairavimo trukmės, pertraukų ir poilsio laikotarpių taisyklių, kurios taikomos Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 561/2006
                  3
               .

               Dėl Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą šalies transporto padėtis tapo labai sudėtinga. Rusijos karinės pajėgos blokuoja arba sunaikino svarbius transporto maršrutus prekėms vežti Juodąja jūra, o Ukrainos oro erdvė yra uždaryta civiliniam transportui. Geležinkelių tinklas šiuo metu pirmiausia naudojamas keleiviams ir pabėgėliams vežti ir jis tebėra labai pažeidžiamas Rusijos bombardavimo atveju.

               Todėl, siekiant padėti didelių sunkumų patiriančiai Ukrainos ekonomikai, tikslinga skubiai sudaryti Sąjungos ir Ukrainos susitarimą, kuris galiotų tol, kol karas darys didelį poveikį transporto infrastruktūrai ir operacijoms, ir pagal kurį apsunkintą ir pažeidžiamą geležinkelių tinklą, blokuojamą civilinę oro erdvę ir blokuojamus Juodosios jūros uostus, kiek įmanoma, pakeistų geresnės kelių transporto alternatyvos kroviniams tarp ES ir Ukrainos vežti. Tai labai svarbu prekybai grūdais, degalais, maisto produktais ir kitomis prekėmis, kurią reikia skubiai vykdyti siekiant sumažinti maisto stygių Ukrainoje ir išvengti pernelyg didelio pabėgėlių antplūdžio. Į susitarimą taip pat bus įtrauktos nuostatos dėl Ukrainos vairuotojų, vežančių prekes į ES, vairuotojo pažymėjimų ir profesinės kompetencijos pažymėjimų pripažinimo. Susitarimas bus taikomas Ukrainos teritorijai, kurią kontroliuoja teisėta Ukrainos vyriausybė ir kurią pripažįsta Europos Sąjunga.

               Tokio susitarimo sudarymas atitinka Sąjungos interesus ne tik dėl to, kad Sąjunga yra suinteresuota stabilizuoti Ukrainos valstybę ir jos ekonomiką, bet ir dėl to, kad Ukraina yra svarbi produktų, pavyzdžiui, grūdų ir kitų maisto produktų, tiekėja, taip pat dėl to, kad ES vežėjai įgis tokias pat vežimo į Ukrainos teritoriją teises.

               3.Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Šis susitarimas atitinka dabartinę ES išorės santykių su Ukraina politiką. Ukrainos vyriausybė paprašė pasirašyti tokį susitarimą kaip skubią priemonę.

                  Susitarimo dėl krovinių vežimo keliais sudarymas su Ukraina taip pat atitiktų 2014 m. birželio 27 d. Sąjungos ir Ukrainos pasirašytą asociacijos susitarimą, nes jo 136 straipsnyje numatyta galimybė sudaryti būsimus specialius susitarimus dėl kelių, kuriais siekiama užtikrinti koordinuotą šalių transporto plėtrą ir laipsnišką jo liberalizavimą.

               4.Teisinis pagrindas, subsidiarumo ir proporcingumo principai

               •Teisinis pagrindas

                  Sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Sąjungos ir trečiosios šalies susitarimo ir duodami nurodymai derybininkui, procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

               •Sąjungos kompetencija

                  SESV 216 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad:

                  „Sąjunga gali sudaryti susitarimą su viena arba keliomis trečiosiomis šalimis arba tarptautinėmis organizacijomis, kai tai yra numatyta Sutartyse arba kai susitarimo sudarymas yra būtinas norint Sąjungos politikos sričių ribose pasiekti vieną iš Sutartyse nurodytų tikslų, arba kai jį numato Sąjungos teisiškai privalomas aktas, arba kai jis gali turėti poveikį bendroms taisyklėms ar keisti jų apimtį.“

               Šis susitarimas priklauso Sąjungos transporto politikos sričiai ir yra būtinas siekiant vieno iš Sutartyse nurodytų tikslų – „prisidėti prie laisvos ir sąžiningos prekybos“, o jo sudarymas yra numatytas su Ukraina sudaryto asociacijos susitarimo 136 straipsnyje.

               Tarptautinių susitarimų dėl krovinių vežimo keliais sudarymas taip pat yra aiškiai numatytas teisėkūros procedūra priimtame Sąjungos akte.

               Visų pirma, 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių 1 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta, kad:

               „2. Vežant iš valstybės narės į trečiąją šalį ir atvirkščiai, šis reglamentas taikomas reiso daliai, kuri vykdoma vežant tranzitu per bet kurios valstybės narės teritoriją. Jis netaikomas tai valstybės narės teritorijos, kurioje krovinys pakraunamas ir iškraunamas, reiso daliai, tol, kol Bendrija ir atitinkama trečioji šalis nesudaro reikiamo susitarimo.

               3. Kol nesudaryti 2 dalyje nurodyti susitarimai, šis reglamentas neturi poveikio:

               a) vežimo iš valstybės narės į trečiąją šalį ir atvirkščiai nuostatoms, įtrauktoms į valstybių narių ir tų trečiųjų šalių sudarytus dvišalius susitarimus;

               b) vežimo iš valstybės narės į trečiąją šalį ir atvirkščiai nuostatoms, kurios įtrauktos į valstybių narių sudarytus dvišalius susitarimus ir kurios, remdamosi dvišaliais leidimais arba liberalizavimo susitarimais, leidžia toje valstybėje neįsisteigusiems vežėjams valstybėje narėje pakrauti ir iškrauti krovinius.“

               Be to, tokio susitarimo sudarymas gali daryti poveikį bendroms taisyklėms ar pakeisti jų taikymo sritį, kaip nustatyta ETT praktikoje. Konkrečiai, 2017 m. gegužės 16 d. Nuomonės 2/15
                  4
                201 punkte Teisingumo Teismas nurodė:

               „201. Teisingumo Teismas jau yra konstatavęs, kad kai pagal Sąjungos ir trečiosios valstybės susitarimą juo reglamentuojamiems tarptautiniams santykiams numatyta taikyti taisykles, kurių dauguma susipina su Sąjungos bendromis taisyklėmis, taikomomis Bendrijos vidaus situacijoms, toks susitarimas turi būti laikomas galinčiu daryti poveikį šioms bendroms taisyklėms ar pakeisti jų taikymo sritį. Iš tiesų, net nesant prieštaravimo šioms bendroms taisyklėms, poveikis gali būti daromas jų prasmei, taikymo sričiai ir veiksmingumui ((žr., be kita ko, 2006 m. vasario 7 d. Nuomonės 1/03 (nauja Lugano konvencija), EU:C:2006:81, 143 ir 151–153 punktus; 2014 m. spalio 14 d. Nuomonės 1/13 (trečiųjų valstybių prisijungimas prie Hagos konvencijos), EU:C:2014:2303, 84–90 punktus ir 2014 m. lapkričio 26 d. Sprendimo Green Network, C‑66/13, EU:C:2014:2399, 48 ir 49 punktus). “

                  Šioje rekomendacijoje numatytas patekimas į rinką neabejotinai sutampa su pirmiau minėtomis Sąjungos priimtomis patekimo į rinką nuostatomis dėl tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu.

                  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pagal SESV 3 straipsnio 2 dalį Sąjunga turi išimtinę išorės kompetenciją sudaryti numatomą susitarimą.

               •Komisijos pareiga konsultuotis

               Atsižvelgiant į 2015 m. liepos 16 d. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-425/13
                  5
               , kuriame paaiškintas įvairių institucijų vaidmuo taikant SESV 218 straipsnio 2 ir 4 dalis pagal ES sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatytus institucinės pusiausvyros ir lojalaus tarpusavio bendradarbiavimo principus, būtina atsižvelgti į šiuos paaiškinimus.

               Tikslinga, kad Komisija pateiktų Tarybai ir jos paskirtam specialiajam komitetui visą informaciją, kurios jiems reikia derybų pažangai stebėti, pavyzdžiui, paskelbtus bendruosius tikslus ir pozicijas, kurių derybose laikosi kitos šalys. Komisija raštu praneš Tarybai ir jos paskirtam specialiajam komitetui apie derybų rezultatus taip, kad Taryba galėtų pasinaudoti savo institucinėmis prerogatyvomis.

               Siekdama laikytis ES sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatytos pareigos išlaikyti institucinę pusiausvyrą ir SESV 218 straipsnio 10 dalyje nustatytos pareigos, Komisija lygiai taip pat informuos Europos Parlamentą.

               •Proporcingumo principas

                  Rekomendacija atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.

                  Numatomas susitarimas yra veiksmingiausia priemonė ES ir Ukrainos kelių transporto santykiams stiprinti, nes juo panaikinama būtinybė nustatyti kvotas dvišaliuose ES valstybių narių ir Ukrainos susitarimuose.

                  Dėl siūlomo susitarimo jokios papildomos administracinės ar finansinės naštos, palyginti su dabartine padėtimi, nei valstybių narių valdžios institucijoms, nei sektoriui nebus. Priešingai, jis turėtų sumažinti administracinę naštą tiek sektoriui, tiek valstybėms narėms. Be to, nebebus būtinybės ES vežėjams išduoti vežimo naudojantis nurodytų kategorijų transporto teisėmis (tranzito ir dvišalėmis teisėmis) leidimus, o tai sumažins ES transporto sektoriui tenkančią naštą.

               5.Poveikis biudžetui

                  Rekomendacija neturi poveikio Sąjungos biudžetui.

               6.Kiti elementai

               •Išsamus konkrečių rekomendacijos nuostatų paaiškinimas

               Tarybos sprendimu bus suteikti įgaliojimai pradėti derybas dėl Sąjungos ir Ukrainos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais, siekiant šalinti Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes, ir Komisija paskirta Sąjungos derybininke. Prie sprendimo pridedamuose derybiniuose nurodymuose iš esmės apibrėžiama numatomo susitarimo taikymo sritis.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti Sąjungos ir Ukrainos susitarimą dėl krovinių vežimo keliais. Tikslinga, kad susitarimas būtų taikomas tol, kol neišprovokuota ir nepagrįsta Rusijos agresija prieš Ukrainą darys didelį poveikį transporto infrastruktūrai ir operacijoms.

               (2)Komisija turėtų būti paskirta derybininke;

               (3)derybas turėtų vesti Komisija, konsultuodamasi su [specialaus komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba],

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis dėl Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su [specialaus komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Tyrimas dėl ES ir Ukrainos susitarimo ekonominio poveikio, kurį parengė ICF, TRT ir „DIW Econ“, Galutinė ataskaita, 2014 m. spalio 14 d.

                     (2)

                        Pasirašyta Ženevoje 1970 m. liepos 1 d.

                     (3)

                        2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 3821/85 ir (EB) Nr. 2135/98 bei panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 3820/85.

                     (4)

                        ECLI:EU:C:2017:376.

                     (5)

                        ECLI:EU:C:2015:483.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 04 06
            COM(2022) 167 final

            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais

               PRIEDAS

               Derybiniai nurodymai dėl Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais

               1.Derybų tikslai

               Derėtis dėl susitarimo su Ukraina, kuriuo būtų liberalizuotas krovinių vežimas keliais, suteikiant Ukrainos ir Europos Sąjungos vežėjams patekimo teises tranzito ir dvišalio tarptautinio vežimo tarp Europos Sąjungos ir Ukrainos atveju, ir kuriuo būtų numatytas Ukrainos kompetentingų institucijų išduotų vairuotojo pažymėjimų ir profesinės kompetencijos pažymėjimų pripažinimas Europos Sąjungoje ir atvirkščiai.

               2.Susitarimo taikymo sritis

               Susitarimu Ukrainos krovininio kelių transporto paslaugų teikėjams turėtų būti suteikta galimybė patekti į Sąjungos rinką.

               (1)Susitarimu turėtų būti liberalizuotas krovinių vežimas keliais, suteikiant Ukrainos ir Europos Sąjungos vežėjams patekimo teises tranzito ir dvišalio tarptautinio vežimo tarp Europos Sąjungos ir Ukrainos atveju. Susitarimu turėtų būti išlaikytos arba padidintos patekimo į rinką ar kitos komercinės galimybės, numatytos galiojančiais dvišaliais ES valstybių narių ir Ukrainos kelių transporto susitarimais.

               (2)Į susitarimą, kuris turėtų būti vienodai autentiškas visomis oficialiosiomis ES kalbomis, turėtų būti įtraukta nuostata dėl kalbos.

               (3)Susitarimas turėtų būti taikomas Ukrainos kompetentingų institucijų išduodamiems vairuotojo pažymėjimams ir profesinės kompetencijos pažymėjimams, siekiant užtikrinti jų pripažinimą Europos Sąjungoje.

               (4)Susitarimas turėtų galioti ribotą laikotarpį ir turėtų būti taikomas tol, kol Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą darys didelį poveikį transporto infrastruktūrai ir operacijoms.

               3.Bendrosios nuostatos

               Kadangi susitarimas sudaromas vėliau, nei galiojantys dvišaliai ES valstybių narių ir Ukrainos kelių transporto susitarimai, jis bus viršesnis už jų nuostatas.

               Nutraukus tą susitarimą, galiojantys dvišaliai ES valstybių narių ir Ukrainos susitarimai galėtų būti vėl taikomi, jei ir kol Sąjunga nesudarys kito kelių transporto srities susitarimo su Ukraina.

               4.Susitarimo administravimas

               Turėtų būti įsteigtas jungtinis komitetas, kurį sudarytų šalių atstovai ir kuris būtų atsakingas už susitarimo administravimą ir tinkamą jo įgyvendinimą, visų pirma už susitarimo priede nurodytų ES taisyklių, kurių Ukraina turi laikytis po jų pakeitimo, ir Sąjungos lygmeniu priimtų naujų kelių transporto srityje taikomų taisyklių pritaikymą.

               Ukrainos ekspertams gali būti leista stebėtojų teisėmis dalyvauti Sąjungos įsteigtose ekspertų grupėse, kurios nagrinėja Ukrainos taikytinus Sąjungos teisės aktus, kurie bus pateikti susitarimo priede.

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktas greitas, veiksmingas ir privalomas ginčų sprendimo mechanizmas, kuriuo bus užtikrintas tinkamas susitarimo taikymas.

               Be ginčų sprendimo mechanizmo, į susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos, taikytinos pagal jį tenkančių įsipareigojimų nevykdymo atveju, pavyzdžiui, galimybė priimti tinkamas apsaugos priemones arba visiškai ar iš dalies sustabdyti pagal susitarimo sąlygas suteiktas teises ar privilegijas.

               5.Derybų eiga

               Komisija derybas ves laikydamasi šių nurodymų ir užtikrins tinkamą koordinavimą su vykstančiomis ir būsimomis derybomis kitose susijusiose srityse.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 04 06
            COM(2022) 168 final

            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Rekomendacijos aplinkybės

               Komisija Tarybai rekomenduoja suteikti įgaliojimus pradėti derybas dėl terminuoto Sąjungos ir Moldovos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais (toliau – susitarimas), siekiant šalinti neišprovokuotos ir nepagrįstos Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes, ir paskirti Komisiją Sąjungos derybininke. Prie rekomendacijos taip pat pridedami derybiniai nurodymai.

               2.Pagrindiniai faktai

               Krovinių vežimas keliais tarp Sąjungos ir Moldovos šiuo metu daugiausia reglamentuojamas keliais dvišaliais ES valstybių narių ir Moldovos transporto susitarimais. Šiuose susitarimuose numatyta, kad abiejų šalių vežėjams taikomos tranzito ir dvišalės prekybos kvotos. Remiantis Moldovos nacionalinės kelių transporto agentūros informacija, Estija, Lietuva, Latvija, Lenkija, Slovakija, Vengrija ir Slovėnija Moldovai iš viso suteikė 15 000 kvotų. 14 320 iš jų yra tranzito arba dvišalės kvotos, o 680 – bendrosios kvotos. Iš visų kvotų, kurias 2022 m. Moldovai skyrė šios šalys, 2022 m. kovo 17 d. buvo likusios tik 8 647 kvotos (tik apie 60 proc. visų kvotų).

               Be pirmiau minėtais dvišaliais susitarimais pagrįstų leidimų, Tarptautinis transporto forumas (ITF) taiko daugiašalių kvotų sistemą, pagal kurią numatomos daugiašalės tarptautinio krovinių vežimo keliais licencijos transporto įmonėms, įsteigtoms valstybėje, kuri yra Europos transporto ministrų konferencijos (ETMK) narė. Licencijos taikomos krovinių vežimui tarp ETMK valstybių narių arba tranzitu per vienos ar kelių iš tų valstybių teritoriją. Tačiau kvotų skaičius ETMK sistemoje yra gana mažas, palyginti su pagal dvišalius susitarimus nustatytomis kvotomis (nors palyginimas nėra tikslus, nes ETMK kvotos susijusios su metinėmis licencijomis, o minėti dvišaliai susitarimai – su leidimais vykdyti vieną reisą). 2022 m. Moldovos vežėjams buvo suteikta 1 430 metinių licencijų ir 1 752 trumpalaikės licencijos.

               Moldova yra Susitarimo dėl kelių transporto priemonių ekipažų, važinėjančių tarptautiniais maršrutais, darbo (AETR)
                  1
                šalis, jo susitariančiosios šalys taip pat yra visos ES valstybės narės. Todėl Moldovos vežėjai, vežantys krovinius Sąjungos teritorijoje, privalo laikytis tų pačių vairavimo trukmės, pertraukų ir poilsio laikotarpių taisyklių, kurios taikomos Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 561/2006
                  2
               .

               Dėl Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą Moldovos transporto padėtis tapo labai sudėtinga. Karas Ukrainoje verčia Moldovos kelių transporto vežėjus ieškoti alternatyvių maršrutų, kad išvengtų tranzito per Ukrainos teritoriją, o tai iki šiol buvo vienintelis būdas patekti į trečiųjų šalių rinkas į rytus nuo Ukrainos. Tačiau Moldovos vežėjai neturi pakankamai leidimų vykti tranzitu per valstybes nares, per kurias toks tranzitas būtų būtinas. Tai kelia pavojų su jų prekybos partneriais pirmiau minėtose šalyse sudarytų ilgalaikių sutarčių dėl prekių (ypač žemės ūkio produktų) tiekimo vykdymui. Taip pat didėja dvišalių vežimo operacijų tarp Moldovos ir ES poreikis, kurio pagal dabartinius leidimus negalima patenkinti. Išplėtus Moldovos vežėjų vežimo teises ir tokias pat teises suteikus ES vežėjams, ES taip pat galėtų eksportuoti daugiau prekių į Moldovą, todėl tai atitinka ir ES interesus. Tuo pat metu, siekiant reaguoti į karo poveikį tarptautinėms rinkoms, Moldovai gali tekti toliau koreguoti savo ekonomikos ir transporto modelius.

               Todėl, siekiant padėti didelių sunkumų patiriančiai Moldovos ekonomikai (ši šalis jau laikinai priėmė daugiau kaip 350 000 pabėgėlių, atvykstančių iš Ukrainos ir vykstančių tranzitu į kitas šalis), tikslinga skubiai sudaryti Sąjungos ir Moldovos susitarimą, pagal kurį blokuotus tranzito per Ukrainą maršrutus būtų galima kuo geriau pakeisti geresnėmis kelių transporto alternatyvomis per ES ir būtų galima pagerinti dvišalį kelių transportą tarp Moldovos ir ES. Toks susitarimas turėtų galioti tol, kol karas darys didelį poveikį transporto operacijoms ir Ukrainos transporto infrastruktūrai.

               Toks susitarimas taip pat naudingas ES, nes ES yra suinteresuota stabilizuoti Moldovos ekonomiką (taip pat turint omenyje tai, kad šalis turi susidoroti su nuo karo bėgančių pabėgėlių antplūdžiu) ir sušvelninti Rusijos agresijos poveikį ES ir jos sienų saugumui. Be to, ES vežėjams bus suteiktos tokios pat vežimo teisės, kaip ir Moldovos vežėjams, o tai teigiamai paveiks ES ekonomiką.

               Asociacijos susitarimo 80 straipsnio c punkte raginama stiprinti pagrindines transporto jungtis tarp ES ir Moldovos teritorijų, o jo 82 straipsnyje raginama bendradarbiauti gerinant prekių judėjimą, didinant transporto srautų tarp Moldovos Respublikos, ES ir trečiųjų regiono šalių sklandumą šalinant administracines, technines ir kitas kliūtis.

               3.Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Šis susitarimas atitinka dabartinę ES išorės santykių su Moldova politiką. Moldovos vyriausybė paprašė pasirašyti susitarimą kaip skubią priemonę. Toks susitarimas taip pat papildys 2022 m. kovo mėn. Moldovai suteiktą ES paramą, skirtą padėti Moldovos valdžios institucijoms teikti pagalbą žmonėms, bėgantiems nuo Rusijos invazijos į Ukrainą. Terminuoto susitarimo dėl krovinių vežimo keliais sudarymas su Moldova, kol dėl karo Ukrainoje bus transporto kliūčių, taip pat atitiktų 2014 m. birželio 27 d. Sąjungos ir Moldovos pasirašytą asociacijos susitarimą
                     3
                  .

               4.Teisinis pagrindas, subsidiarumo ir proporcingumo principai

               •Teisinis pagrindas

                  Sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Sąjungos ir trečiosios šalies susitarimo ir duodami nurodymai derybininkui, procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

               •Sąjungos kompetencija

                  SESV 216 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad:

                  „Sąjunga gali sudaryti susitarimą su viena arba keliomis trečiosiomis šalimis arba tarptautinėmis organizacijomis, kai tai yra numatyta Sutartyse arba kai susitarimo sudarymas yra būtinas norint Sąjungos politikos sričių ribose pasiekti vieną iš Sutartyse nurodytų tikslų, arba kai jį numato Sąjungos teisiškai privalomas aktas, arba kai jis gali turėti poveikį bendroms taisyklėms ar keisti jų apimtį.“

               Šis susitarimas priklauso Sąjungos transporto politikos sričiai ir yra būtinas siekiant vieno iš Sutartyse nurodytų tikslų – „prisidėti prie laisvos ir sąžiningos prekybos“.

               Be to, tarptautinių susitarimų dėl krovinių vežimo keliais sudarymas yra aiškiai numatytas teisėkūros procedūra priimtame Sąjungos akte.

               Visų pirma, 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių 1 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta, kad:

               „2. Vežant iš valstybės narės į trečiąją šalį ir atvirkščiai, šis reglamentas taikomas reiso daliai, kuri vykdoma vežant tranzitu per bet kurios valstybės narės teritoriją. Jis netaikomas tai valstybės narės teritorijos, kurioje krovinys pakraunamas ir iškraunamas, reiso daliai, tol, kol Bendrija ir atitinkama trečioji šalis nesudaro reikiamo susitarimo.

               3. Kol nesudaryti 2 dalyje nurodyti susitarimai, šis reglamentas neturi poveikio:

               a) vežimo iš valstybės narės į trečiąją šalį ir atvirkščiai nuostatoms, įtrauktoms į valstybių narių ir tų trečiųjų šalių sudarytus dvišalius susitarimus;

               b) vežimo iš valstybės narės į trečiąją šalį ir atvirkščiai nuostatoms, kurios įtrauktos į valstybių narių sudarytus dvišalius susitarimus ir kurios, remdamosi dvišaliais leidimais arba liberalizavimo susitarimais, leidžia toje valstybėje neįsisteigusiems vežėjams valstybėje narėje pakrauti ir iškrauti krovinius.“

               Be to, Sąjungos ir Moldovos asociacijos susitarimo 82 straipsnyje nustatyta, kad abiejų šalių bendradarbiavimu siekiama pagerinti keleivių ir prekių judėjimą ir padidinti transporto srautų tarp Sąjungos ir Moldovos Respublikos sklandumą.

               Be to, tokio susitarimo sudarymas gali daryti poveikį bendroms taisyklėms ar pakeisti jų taikymo sritį, kaip nustatyta ETT praktikoje. Konkrečiai, 2017 m. gegužės 16 d. Nuomonės 2/15
                  4
                201 punkte Teisingumo Teismas nurodė:

               „201. Teisingumo Teismas jau yra konstatavęs, kad kai pagal Sąjungos ir trečiosios valstybės susitarimą juo reglamentuojamiems tarptautiniams santykiams numatyta taikyti taisykles, kurių dauguma susipina su Sąjungos bendromis taisyklėmis, taikomomis Bendrijos vidaus situacijoms, toks susitarimas turi būti laikomas galinčiu daryti poveikį šioms bendroms taisyklėms ar pakeisti jų taikymo sritį. Iš tiesų, net nesant prieštaravimo šioms bendroms taisyklėms, poveikis gali būti daromas jų prasmei, taikymo sričiai ir veiksmingumui ((žr., be kita ko, 2006 m. vasario 7 d. Nuomonės 1/03 (nauja Lugano konvencija), EU:C:2006:81, 143 ir 151–153 punktus; 2014 m. spalio 14 d. Nuomonės 1/13 (trečiųjų valstybių prisijungimas prie Hagos konvencijos), EU:C:2014:2303, 84–90 punktus ir 2014 m. lapkričio 26 d. Sprendimo Green Network, C‑66/13, EU:C:2014:2399, 48 ir 49 punktus). “

                  Šioje rekomendacijoje numatytas patekimas į rinką neabejotinai sutampa su pirmiau minėtomis Sąjungos priimtomis patekimo į rinką nuostatomis dėl tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu.

                  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pagal SESV 3 straipsnio 2 dalį Sąjunga turi išimtinę išorės kompetenciją sudaryti numatomą susitarimą.

               Jei numatomas susitarimas nepakeičia esamų dvišalių susitarimų, jie gali būti toliau taikomi pagal numatomo susitarimo dalyką. Nutraukus tą susitarimą, galiojantys dvišaliai susitarimai gali būti vėl taikomi nepriklausomai, jei ir kol Sąjunga nesudarys kito susitarimo su Moldova kelių transporto srityje.

               •Komisijos pareiga konsultuotis

               Atsižvelgiant į 2015 m. liepos 16 d. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-425/13
                  5
               , kuriame paaiškintas įvairių institucijų vaidmuo taikant SESV 218 straipsnio 2 ir 4 dalis pagal ES sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatytus institucinės pusiausvyros ir lojalaus tarpusavio bendradarbiavimo principus, būtina atsižvelgti į šiuos paaiškinimus.

               Tikslinga, kad Komisija pateiktų Tarybai ir jos paskirtam specialiajam komitetui visą informaciją, kurios jiems reikia derybų pažangai stebėti, pavyzdžiui, paskelbtus bendruosius tikslus ir pozicijas, kurių derybose laikosi kitos šalys. Komisija raštu praneš Tarybai ir jos paskirtam specialiajam komitetui apie derybų rezultatus taip, kad Taryba galėtų pasinaudoti savo institucinėmis prerogatyvomis.

               Siekdama laikytis ES sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatytos pareigos išlaikyti institucinę pusiausvyrą ir SESV 218 straipsnio 10 dalyje nustatytos pareigos, Komisija lygiai taip pat informuos Europos Parlamentą.

               •Proporcingumo principas

                  Rekomendacija atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.

                  Numatomas susitarimas yra veiksmingiausia priemonė ES ir Moldovos kelių transporto santykiams stiprinti, nes juo panaikinama būtinybė nustatyti tranzito kvotas dvišaliuose valstybių narių ir Moldovos susitarimuose.

                  Dėl siūlomo susitarimo jokios papildomos administracinės ar finansinės naštos nei valstybių narių valdžios institucijoms, nei sektoriui nebus. Priešingai, jis turėtų sumažinti administracinę naštą tiek sektoriui, tiek valstybėms narėms, nes ES vežėjams suteikus tokias pat teises kaip Moldovos vežėjams (tranzito teises ir dvišalio tarptautinio vežimo teises) ES vežėjams nebereikės gauti leidimų ir taip sumažės ES transporto sektoriui tenkanti administracinė našta.

               5.Poveikis biudžetui

                  Rekomendacija neturi poveikio Sąjungos biudžetui.

               6.Kiti elementai

               •Išsamus konkrečių rekomendacijos nuostatų paaiškinimas

               Tarybos sprendimu bus suteikti įgaliojimai pradėti derybas dėl Sąjungos ir Moldovos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais, siekiant šalinti Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą pasekmes, ir Komisija paskirta Sąjungos derybininke. Prie sprendimo pridedamuose derybiniuose nurodymuose iš esmės apibrėžiama numatomo susitarimo taikymo sritis.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimą dėl krovinių vežimo keliais. Tikslinga, kad susitarimas būtų taikomas tol, kol Rusijos agresija prieš Ukrainą darys didelį poveikį transporto operacijoms ir Ukrainos transporto infrastruktūrai;

               (2)Komisija turėtų būti paskirta derybininke;

               (3)derybas turėtų vesti Komisija, konsultuodamasi su [specialaus komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba],

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis dėl Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su [specialaus komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Pasirašyta Ženevoje 1970 m. liepos 1 d.

                     (2)

                        2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 3821/85 ir (EB) Nr. 2135/98 bei panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 3820/85.

                     (3)

                        OL L 260, 30 8 2014, p. 4.

                     (4)

                        ECLI:EU:C:2017:376.

                     (5)

                        ECLI:EU:C:2015:483.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 04 06
            COM(2022) 168 final

            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais

               PRIEDAS

               Derybiniai nurodymai dėl Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais

               1.Derybų tikslai

               Sudaryti sąlygas liberalizuoti krovinių vežimą keliais tarp Moldovos ir Sąjungos tranzito teisių ir dvišalio tarptautinio vežimo teisių aspektu, tol, kol Rusija vykdo neišprovokuotą ir nepateisinamą karinę agresiją prieš Ukrainą.

               2.Susitarimo taikymo sritis

               (1)Susitarimu turėtų būti liberalizuotas krovinių vežimas keliais, suteikiant Moldovos ir Europos Sąjungos vežėjams patekimo teises tranzito ir dvišalio tarptautinio vežimo tarp Europos Sąjungos ir Moldovos atveju. Susitarimu turėtų būti išlaikytos arba padidintos patekimo į rinką ar kitos komercinės galimybės, numatytos galiojančiais dvišaliais ES valstybių narių ir Moldovos kelių transporto susitarimais.

               (2)Į susitarimą, kuris turėtų būti vienodai autentiškas visomis oficialiosiomis ES kalbomis, turėtų būti įtraukta nuostata dėl kalbos.

               (3)Susitarimas turėtų galioti ribotą laikotarpį ir turėtų būti taikomas tol, kol Rusijos agresija prieš Ukrainą darys didelį poveikį transporto operacijoms ir Ukrainos transporto infrastruktūrai.

               3.Bendrosios nuostatos

               Kadangi susitarimas sudaromas vėliau, nei galiojantys dvišaliai valstybių narių ir Moldovos kelių transporto susitarimai, jis bus viršesnis už jų nuostatas.

               Nutraukus šį susitarimą, galiojantys dvišaliai ES valstybių narių ir Moldovos susitarimai būtų vėl taikomi, jei ir kol Sąjunga nesudarys kito kelių transporto srities susitarimo su Moldova.

               4.Susitarimo administravimas

               Turėtų būti įsteigtas jungtinis komitetas, kurį sudarytų šalių atstovai ir kuris būtų atsakingas už susitarimo administravimą ir tinkamą jo įgyvendinimą, visų pirma už susitarimo priede nurodytų ES taisyklių, kurių Moldova turi laikytis po jų pakeitimo, ir Sąjungos lygmeniu priimtų naujų kelių transporto srityje taikomų taisyklių pritaikymą.

               Moldovos ekspertams gali būti leista stebėtojų teisėmis dalyvauti Sąjungos įsteigtose ekspertų grupėse, kurios nagrinėja Moldovos taikytinus Sąjungos teisės aktus, kurie bus pateikti susitarimo priede.

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktas greitas, veiksmingas ir privalomas ginčų sprendimo mechanizmas, kuriuo bus užtikrintas tinkamas susitarimo taikymas.

               Be ginčų sprendimo mechanizmo, į susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos, taikytinos pagal jį tenkančių įsipareigojimų nevykdymo atveju, pavyzdžiui, galimybė priimti tinkamas apsaugos priemones arba visiškai ar iš dalies sustabdyti pagal susitarimo sąlygas suteiktas teises ar privilegijas.

               5.Derybų eiga

               Komisija derybas ves laikydamasi šių nurodymų ir užtikrins tinkamą koordinavimą su vykstančiomis ir būsimomis derybomis kitose susijusiose srityse.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 07 12
            COM(2022) 336 final

            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl tarpvalstybinių duomenų srautų nuostatų įtraukimo į Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               2012 m. lapkričio 29 d. sprendimu Taryba patvirtino derybinius nurodymus Komisijai, kad ji galėtų vesti derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo su Japonija, ir remdamasi jais Komisija susiderėjo dėl Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo (toliau – Susitarimas). Susitarimo 8 skyriuje pateikiamos išsamios nuostatos dėl prekybos paslaugomis, investicijų liberalizavimo ir elektroninės prekybos.

               Tačiau baigiantis deryboms Europos Sąjunga dar nebuvo konsolidavusi vidaus pozicijos dėl horizontaliųjų nuostatų dėl tarpvalstybinių duomenų srautų ir asmens duomenų apsaugos prekybos susitarimuose. Todėl Susitarime pateikiamos ne esminės taisyklės dėl tarpvalstybinių duomenų srautų tarp Europos Sąjungos ir Japonijos, o nuostata dėl peržiūros Susitarimo 8.81 straipsnyje, pagal kurią „[p]er trejus metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos Šalys iš naujo įvertina, ar reikia į šį Susitarimą įtraukti nuostatas dėl laisvo duomenų judėjimo.“

               2018 m. sausio 31 d. Europos Komisija patvirtino horizontaliąsias nuostatas dėl tarpvalstybinių duomenų srautų ir asmens duomenų apsaugos prekybos derybose
                  1
                ir 2018 m. liepos mėn. jas paskelbė. Šios nuostatos sėkmingai įtrauktos į kelias dvišales derybas
                  2
                ir pasiūlytos atsižvelgiant į PPO vykstančias derybas dėl elektroninės prekybos. Todėl dabar Europos Sąjunga gali įtraukti 2018 m. liepos mėn. paskelbtas tarpvalstybinių duomenų srautų nuostatas į galiojančias Susitarimo e. prekybos taisykles.

               Po 2021 m. vykusių Europos Sąjungos ir Japonijos atstovų techninio lygmens tiriamųjų diskusijų Susitarimo 22.1 straipsniu įsteigtas Jungtinis komitetas 2022 m. kovo 25 d. posėdyje įvertino, ar Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominei partnerystei būtų naudinga į Susitarimą įtraukti tarpvalstybinių duomenų srautų nuostatas. Remdamiesi šiuo vertinimu Europos Sąjungos ir Japonijos atstovai 28-ajame ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikime įsipareigojo apsvarstyti galimybę pradėti derybas dėl šių nuostatų įtraukimo.

               Europos Sąjunga ir Japonija palaiko glaudžius ir dinamiškus ekonominius santykius ir pagal abipusio tinkamumo nuostatas sukūrė didžiausią pasaulyje saugaus asmens duomenų perdavimo erdvę. Japonija yra artimiausia strateginė Europos Sąjungos partnerė Indijos ir Ramiojo vandenyno regione ir antra pagal dydį Europos Sąjungos prekybos partnerė Azijoje. Todėl tikslinga pradėti precedento neturinčias prekybos derybas dėl vieno klausimo, kad į Susitarimą būtų įtrauktos tarpvalstybinių duomenų srautų, duomenų apsaugos ir privatumo nuostatos.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Pasiūlymu siekiama nustatyti taisykles, kuriomis šalinamos nepagrįstos kliūtys duomenų srautams, kartu išsaugant Europos Sąjungos reglamentavimo autonomiją, visų pirma duomenų apsaugos ir privatumo srityje, ir taip padedama siekti 2021 m. vasario 18 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui
                     3
                   nustatytų tikslų.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Derantis su Japonija dėl tarpvalstybinių duomenų srautų taisyklių, pagrįstų konsoliduotu pasiūlymu dėl tarpvalstybinių duomenų srautų ir asmens duomenų apsaugos bei privatumo nuostatų prekybos susitarimuose, šiuo pasiūlymu siekiama įgyvendinti Komisijos strategiją, nustatytą Komunikate dėl prekybos politikos peržiūros, ES duomenų strategijoje ir Komisijos bendrame komunikate dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione.

                  Komunikate dėl prekybos politikos peržiūros Komisija įsipareigojo, kad toliau „šalins nepagrįstas kliūtis duomenų srautams, kartu išlaikydama savo reguliavimo savarankiškumą duomenų apsaugos ir privatumo srityje“. ES duomenų strategijoje
                     4
                   teigiama, kad: „[r]engdama dvišales diskusijas ir dalyvaudama tarptautiniuose forumuose, įskaitant Pasaulio prekybos organizaciją, ES toliau dės pastangas šalinti šias nepagrįstas duomenų judėjimo kliūtis kartu propaguodama ir saugodama Europos duomenų tvarkymo taisykles ir standartus“. Duomenų srautai taip pat nurodyti kaip svarbus Komisijos bendro komunikato dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione
                     5
                   elementas.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Šio pasiūlymo teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Remiantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalimi, subsidiarumo principas netaikomas srityse, kuriose ES turi išimtinę kompetenciją.

               •Proporcingumo principas

               Komisijos rekomendacija atitinka proporcingumo principą.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Vienintelė galima priemonė tikslui pasiekti yra tarptautinis susitarimas. Todėl reikalingas leidimas pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma

               •Pagrindinės teisės

                  Rekomendacija atitinka ES sutartis ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją. Visų pirma, pateikdama konsoliduotą pasiūlymą dėl tarpvalstybinių duomenų srautų ir asmens duomenų bei privatumo apsaugos nuostatų prekybos susitarimuose, Komisija siekia išsaugoti Sąjungos reguliavimo autonomiją duomenų apsaugos ir privatumo srityje.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Netaikoma

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Netaikoma

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Šiuo pasiūlymu Komisijai suteikiami įgaliojimai Sąjungos vardu derėtis dėl tarpvalstybinių duomenų srautų nuostatų įtraukimo į Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą.

               Pasiūlymo priede pateikiami derybiniai nurodymai, kurių Komisija turi laikytis.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl tarpvalstybinių duomenų srautų nuostatų įtraukimo į Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo (toliau – Susitarimas) 8.81 straipsnyje Šalims nurodoma iš naujo įvertinti poreikį į Susitarimą įtraukti laisvo duomenų judėjimo nuostatas;

               (2)Susitarimo 22.1 straipsniu įsteigtas Jungtinis komitetas kovo 25 d. posėdyje įvertino, ar Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominei partnerystei būtų naudinga į Susitarimą įtraukti tarpvalstybinių duomenų srautų nuostatas. Remdamiesi šiuo vertinimu Europos Sąjungos ir Japonijos atstovai 28-ajame ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikime įsipareigojo apsvarstyti galimybę pradėti derybas dėl šių nuostatų įtraukimo;

               (3)Europos Sąjunga ir Japonija palaiko glaudžius ir dinamiškus ekonominius santykius ir pagal  abipusio tinkamumo nuostatas sukūrė didžiausią pasaulyje saugaus asmens duomenų perdavimo erdvę. Japonija yra artimiausia strateginė Europos Sąjungos partnerė Indijos ir Ramiojo vandenyno regione ir antra pagal dydį Europos Sąjungos prekybos partnerė Azijoje;

               (4)Europos Sąjunga derasi dėl taisyklių, susijusių su tarpvalstybiniais duomenų srautais, keliose dvišalėse derybose su trečiosiomis šalimis, taip pat PPO vykstančiose derybose dėl elektroninės prekybos. Todėl tikslinga suteikti Komisijai įgaliojimus pradėti derybas siekiant į Susitarimą įtraukti nuostatas dėl duomenų srautų, suderintas su horizontaliosiomis nuostatomis dėl tarpvalstybinių duomenų srautų ir asmens duomenų apsaugos prekybos derybose
                  6
               ,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Atsižvelgiant į Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą Komisijai suteikiami įgaliojimai Sąjungos vardu derėtis dėl tarpvalstybinių duomenų srautų nuostatų.

               2 straipsnis

               Komisijai skirti derybiniai nurodymai dėl derybų su Japonija dėl tarpvalstybinių duomenų srautų nuostatų išdėstyti sprendimo priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su [specialaus komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/july/tradoc_157130.pdf

                     (2)

                        Žr. Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo 201 straipsnį. Čilė taip pat pritarė šioms nuostatoms užbaigtose derybose dėl Europos Sąjungos ir Čilės asociacijos susitarimo modernizavimo. Be to, ES šias nuostatas pateikė vykstančiose derybose su Australija, Naująja Zelandija, Indonezija ir Indija.

                     (3)

                        „Prekybos politikos peržiūra. Atvira, tvari ir ryžtinga prekybos politika“, COM(2021) 66 final.

                     (4)

                        https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0066&from=EN

                     (5)

                        https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/jointcommunication_indo_pacific_en.pdf

                     (6)

                        https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/july/tradoc_157130.pdf

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 07 12
            COM(2022) 336 final

            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl tarpvalstybinių duomenų srautų nuostatų įtraukimo į Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą

               PRIEDAS

               DERYBINIAI NURODYMAI DĖL TARPVALSTYBINIŲ DUOMENŲ SRAUTŲ NUOSTATŲ ĮTRAUKIMO Į EUROPOS SĄJUNGOS IR JAPONIJOS EKONOMINĖS PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ

               Nuostatų pobūdis ir taikymo sritis

               Nuostatos, dėl kurių turi būti deramasi ir kurios turi būti įtrauktos į Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą (toliau – Susitarimas), bus susijusios tik su tarpvalstybiniais duomenų srautais tarp Europos Sąjungos ir Japonijos, laikantis Susitarimo 8.81 straipsnio, kuriame Šalims nurodyta iš naujo įvertinti poreikį įtraukti šias nuostatas.

               Nuostatų dėl duomenų srautų siūlomas turinys

               Atsižvelgiant į vis didesnę prekybos skaitmenizaciją ir tarptautinio duomenų srautų perdavimo svarbą tarpvalstybinei prekybai ir investicijoms, Europos Sąjungos požiūris šiose derybose turėtų derėti su požiūriu, kurio šioje srityje laikomasi dėl dvišalių ir daugiašalių prekybos ir investicijų susitarimų. Konkrečiai derybomis turėtų būti pasiektos tarpvalstybiniams duomenų srautams taikomos taisyklės, susijusios su nepagrįstais duomenų vietos nustatymo reikalavimais, neįtraukiant į derybas ES asmens duomenų apsaugos taisyklių bei nedarant joms poveikio, be to, taisyklės turėtų atitikti ES teisinę sistemą, visų pirmą dėl asmens ir ne asmens duomenų apsaugos ir kibernetinio saugumo. Taisyklėmis Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms neturėtų būti užkertamas kelias reglamentuoti ekonominę veiklą atsižvelgiant į viešąjį interesą, kad būtų pasiekti tokie teisėti viešosios politikos tikslai kaip visuomenės sveikatos apsauga ir visuomenės sveikatingumo skatinimas, socialinės paslaugos, valstybinis švietimas, sauga, aplinkos apsauga, visuomenės dorovė, socialinė ar vartotojų apsauga, privatumo ir duomenų apsauga, kultūrų įvairovės skatinimas ir apsauga.