title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Estijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/21

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Estijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/06)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Estija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 28 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Estijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Estijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Estijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  galutiniame plane Estija turėtų atsižvelgti į planuojamos politikos ir priemonių sąsajas, visų pirma apsvarstydama principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ poveikį priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir energijos vidaus rinkos aspektams. Šiuo požiūriu svarbūs elementai yra energijos vartojimo efektyvumo reikšmė mažinant priklausomybę nuo energijos importo ir elektros energijos gamybos iš degiųjų skalūnų, be kita ko, siekiant pradėti naudoti daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir ateityje užtikrinti pakankamą elektros energetikos sistemos gamybos adekvatumą. Taip pat svarbu apsvarstyti klimato kaitos keliamą pavojų energijos tiekimui. Estija turėtų skirti ypatingą dėmesį politikos ir priemonių įgyvendinimo pažangos ir poveikio apibūdinimui, taip pat pateikti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio prognozes pagal politikos sektorius (apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, pastangų pasidalijimo sektoriai ir žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektorius). Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

                  (14)

                  būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Estijai grindžiamos Estijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA ESTIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Patikslinti, kaip ketinama pasiekti tikslą sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 13 %, palyginti su 2005 m., įskaitant žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriaus vaidmenį. Tam reikia, visų pirma, nuodugniau išnagrinėti bendrą planuojamos politikos ir priemonių poveikį ir taikyti apskaitos taisykles pagal Reglamentą (ES) 2018/841.

                  2.

                  Sveikintiną Estijos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 42 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Pateikti išsamesnę informaciją apie priemones, kuriomis numatoma įgyvendinti orientacinį tikslą šildymo ir vėsinimo sektoriuje pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnį, ir užtikrinti, kad būtų nustatytos tinkamos priemonės atsinaujinančiųjų išteklių energijos daliai padidinti ir taip būtų pasiektas plano projekte nustatytas transporto tikslas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Pateikti išsamesnę informaciją apie konkrečias priemones, kuriomis numatoma užtikrinti ilgalaikį biomasės naudojimo tvarumą energetikos sektoriuje, atsižvelgiant į biomasės svarbą Estijos energijos rūšių derinyje. Nurodyti priemones, kuriomis bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose, įskaitant administracinių procedūrų supaprastinimą.

                  3.

                  Padidinti užmojį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Į galutinį planą įtraukti visą planuojamą politiką ir priemones, kuriomis bus siekiama įgyvendinti bendrą taupymo tikslą laikantis realistiško įgyvendinimo tvarkaraščio, ir pateikti aiškų investicijų poreikių įvertinimą.

                  4.

                  Nurodyti priemones, kuriomis užtikrinamas elektros energijos gamybos adekvatumas, atsižvelgiant į didelio užmojo atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą, įskaitant reguliavimo apkrova ir elektros energijos kaupimo priemones.

                  5.

                  Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama didinti mažmeninių rinkų konkurencingumą ir vartotojų dalyvavimą mažmeninėje rinkoje.

                  6.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  7.

                  Dar sustiprinti jau gerą Baltijos šalių (Estijos, Latvijos ir Lietuvos) regioninį bendradarbiavimą; įtraukti į jį naujų sričių ir išplėsti geografinę teritoriją įtraukiant Šiaurės šalis (Daniją, Suomiją, Islandiją, Norvegiją ir Švediją). Regioninio bendradarbiavimo ašis turėtų būti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritys, kadangi numatoma elektros energetikos sistemų pokyčių, kai padidės iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis – išaugs elektros energijos importas ir (arba) eksportas ir reikės didesnio sistemos lankstumo, taip pat reikėtų daugiau bendradarbiauti mažinant transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir vykdant mokslinius tyrimus.

                  8.

                  Pateikti bendrą investicijų, reikalingų šalies ekonomikai modernizuoti įgyvendinant energetikos ir klimato politikos uždavinius, apžvalgą ir bendrai tų investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą nacionalinį, regioninį ir Sąjungos finansavimą.

                  9.

                  Išvardyti įgyvendintus veiksmus ir planus laipsniškai atsisakyti energetikos subsidijų, visų pirma susijusių su iškastiniu kuru.

                  10.

                  Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiamos oro teršalų kiekio prognozės ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai.

                  11.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, akcentuojant energijos vartojimo efektyvumo priemones energijos nepritekliui mažinti, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 277.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1005 final.

         (5)  COM(2019) 506 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 277.

         (7)  SWD(2019) 277.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Lietuvos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/56

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Lietuvos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/15)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Lietuva integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 17 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Lietuvos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Lietuvai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Lietuvai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  galutiniame plane reikėtų remtis jau nustatyta įvairių energetikos sąjungos sričių (energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančių energijos išteklių ir į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą neįtrauktų sektorių) politika ir priemonėmis bei išplėtoti jų sąsajas. Plano projekte taip pat pripažįstama atsinaujinančių energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo priemonių svarba energetiniam saugumui; galutiniame plane tai turėtų būti labiau išplėtota. Be to, galutiniame plane turi būti atsižvelgta į tai, kokį vaidmenį įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse atlieka vidaus rinkos ir mokslinių tyrimų, inovacijos bei konkurencingumo aspektai. Ne mažiau svarbu galutiniame plane apsvarstyti LULUCF sektoriaus ir Pastangų pasidalijimo reglamento sinergiją ir tai, koks poveikis bus padarytas LULUCF sektoriui daugiau biomasės naudojant energijai gaminti;

                  (14)

                  būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Lietuvai grindžiamos Lietuvos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA LIETUVAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Toliau tobulinti savo strategiją, kad būtų pasiekti 2030 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslai sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, būtent tą kiekį sumažinti 9 %, palyginti su 2005 m. lygiu. Tam reikėtų, be kita ko, sukonkretinti, kokį vaidmenį šiame procese atliks žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektorius, taikant Reglamentu (ES) 2018/841 nustatytas apskaitos taisykles, ir išsamiau apibūdinti planuojamą politiką.

                  2.

                  Sveikintiną integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte pasiūlytą Lietuvos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančių išteklių energijos dalis sudarytų 45 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančių išteklių energijos tikslo įgyvendinimo, pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Įtraukti orientacinę šio tikslo įgyvendinimo trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai. Nurodyti, kokiomis priemonėmis bus siekiama integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatyto transporto tikslo, laikantis Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnio. Pateikti išsamesnės informacijos, kaip bus paprastinamos administracinės procedūros ir kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose.

                  3.

                  Gerokai padidinti savo užmojus, susijusius su galutinės ir pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., ir pasiūlyti didesnio užmojo politiką ir priemonių, padėsiančių sutaupyti dar daugiau energijos, kad būtų pasiektas Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslas. Nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo įnašą išreikšti absoliučiu pirminės ir galutinės energijos suvartojimo 2030 m. lygiu. Pateikti daugiau informacijos apie energijos vartojimo efektyvumo politiką ir priemones, nurodant, kurios bus tęsiamos po 2020 m., kokios naujos priemonės ir politika bus pradėtos taikyti po 2020 m. ir koks bus jų poveikis. Ypač svarstytinos papildomos transporto sektoriui skirtos energijos vartojimo efektyvumo priemonės.

                  4.

                  Nurodyti priemones, padėsiančias siekti energetinio saugumo tikslų, susijusių su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones, ir elektros energijos gamybos adekvatumu, atsižvelgiant į plataus užmojo atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą, pavyzdžiui, papildomas reguliavimo apkrova ir elektros energijos kaupimo priemones. Vertinant išteklių adekvatumą elektros energijos sektoriuje, atsižvelgti į regioninį kontekstą ir faktinį jungiamųjų linijų ir gamybos pajėgumų potencialą kaimyninėse šalyse.

                  5.

                  Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama didinti didmeninių ir mažmeninių rinkų konkurencingumą ir ilgainiui pereiti prie visiškai rinka pagrįstų kainų.

                  6.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2020–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  7.

                  Sustiprinti jau ir taip gerą regioninį bendradarbiavimą tarp Baltijos šalių (Estijos, Latvijos ir Lietuvos), išplėsti to bendradarbiavimo sritis ir geografinę teritoriją, įtraukiant Šiaurės šalis (Daniją, Suomiją, Islandiją, Norvegiją ir Švediją). Regioninio bendradarbiavimo ašis turėtų būti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritys, kadangi numatoma elektros energijos sistemų pokyčių, kai padidės iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis – išaugs elektros energijos importas ir (arba) eksportas ir reikės didesnio sistemos lankstumo, taip pat reikėtų daugiau bendradarbiauti transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityje ir vykdyti bendrus mokslinius tyrimus regione.

                  8.

                  Labiau išplėtoti investicijų, reikalingų šalies ekonomikai modernizuoti įgyvendinant energetikos ir klimato srities tikslus, analizę ir pateikti išsamesnės informacijos apie tų investicijų šaltinius, įskaitant tinkamą nacionalinio, regioninio ir Sąjungos lygmens finansavimą.

                  9.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  10.

                  Įtraukti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai.

                  11.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, nurodant konkrečius uždavinius ir numatomą suplanuotos politikos ir priemonių poveikį, kaip reikalaujama Reglamentu (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 228.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1014 final.

         (5)  COM(2019) 515 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 228.

         (7)  SWD(2019) 228.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Vengrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/64

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Vengrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/17)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Vengrija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Vengrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Vengrijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Vengrijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  nors plano projekte apibūdinant uždavinius kai kurios politikos sąsajos nurodytos, galutiniame plane Vengrija turėtų išplėtoti politikos ir priemonių sąsajų vertinimą ir aprašyti, kai ji ketina spręsti susijusius klausimus. Visų pirma Vengrija turėtų nuodugniau išnagrinėti sinergiją tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, paaiškindama, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus. Galutiniame plane reikia geriau išplėtoti elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių sąveiką su elektromobilumo skatinimu ir energetikos tinklų plėtra. Be to, galutiniame plane reikėtų išsamiau išnagrinėti ryšį tarp numatomo didesnio biomasės naudojimo šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės išmetamo ir absorbuojamo į apskaitą įtraukiamo teršalų kiekio, taip pat tvarumo reikalavimus. Galiausiai reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

                  (14)

                  būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Vengrijai grindžiamos Vengrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA VENGRIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Padidinti Vengrijos užmojo lygį, kad 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis įgyvendinant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą būtų bent 23 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir pasiūlyti tinkamas priemones siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą šalies plane ir pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Pateikti išsamesnę informaciją apie konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti biomasės tiekimo ir naudojimo tvarumą energetikos sektoriuje, atsižvelgiant į biomasės svarbą Vengrijos energijos rūšių derinyje, ypač šildymo ir vėsinimo sektoriuje. Nustatyti priemones, kuriomis sumažinama administracinė našta, ir priemones, kuriomis sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose.

                  2.

                  Gerokai padidinti užmojį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pasiūlyti didesnio užmojo politiką ir priemones, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Galutiniame plane aiškiai atskirti jau taikomą ir papildomą politiką ir priemones ir pateikti išsamesnį planuojamų iniciatyvų poveikio vertinimą bei tiksliau įvertinti energijos kiekį, kurį tikimasi sutaupyti.

                  3.

                  Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones ir strategiją, kuria užtikrinamas ilgalaikis branduolinių medžiagų ir kuro tiekimas, visų pirma, atsižvelgiant į branduolinės energijos gamybos pajėgumų didinimo perspektyvą.

                  4.

                  Labiau detalizuoti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius ir pasiūlyti tinkamą politiką ir priemones jiems įvykdyti. Be to, leisti tinklo operatoriams susigrąžinti visas pagrįstas faktines išlaidas ir sudaryti jiems galimybę naudotis veiksmingomis teisinės reguliavimo sprendimų peržiūros priemonėmis. Nustatyti perėjimo prie tik rinka grindžiamų kainų strategiją ir tvarkaraštį.

                  5.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., kiekybiškai patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti galutinio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  6.

                  Toliau konsultuotis su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir plėtoti regioninį bendradarbiavimą Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo (CESEC) aukšto lygio grupėje ir Višegrado grupėje, kurią sudaro Čekija, Vengrija, Lenkija ir Slovakija. Regioninio bendradarbiavimo ašis galėtų būti tolesnė energijos vidaus rinkos integracija, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas ir moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas, atsižvelgiant į bendrus sunkumus ir tikslus. Tam, be kita ko, reikia įvertinti sistemos adekvatumą, teisingo perėjimo klausimus ir energetikos sistemos pokyčius, būtinus norint didinti iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamos energijos dalį ir užtikrinti kitus numatomus pokyčius, galinčius padaryti poveikį elektros tinklų jungtims ir prekybai regione.

                  7.

                  Patobulinti investicijų poreikių analizę, kuri kol kas apima pastatų energinį efektyvumą, atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir elektromobilumą, ir papildyti ją bendra investicijų, reikalingų šalies ekonomikai modernizuoti įgyvendinant energetikos ir klimato politikos uždavinius, apžvalga. Pateikti bendrą tokių investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą finansavimą nacionaliniu, regioniniu ir Sąjungos lygmenimis. Taip pat kaip finansavimo šaltinį apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (9).

                  8.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  9.

                  Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę pateikiant daugiau kiekybinės informacijos, įskaitant bent privalomą informaciją apie prognozuojamą išmetamą oro teršalų kiekį pagal planuojamą politiką ir priemones.

                  10.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Konkrečiau kalbant, reikėtų išnagrinėti poveikį gyventojams regionuose, kuriuose išmetama daug anglies dioksido arba išvystyta pramonė. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant atskirą energijos nepritekliaus įvertinimą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 267.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1016 final.

         (5)  COM(2019) 517 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 267.

         (7)  SWD(2019) 267.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

         (9)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Portugalijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/84

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Portugalijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/22)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Portugalija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Portugalijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Portugalijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Portugalijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  Portugalija sudarė nuoseklų vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikių išmetamo teršalų kiekio sumažinimo tikslų rinkinį. Siekdama įgyvendinti didelio užmojo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus ji planuoja elektrifikuoti ekonomiką. Elektros energetikos sektorių reikia toliau plėtoti kuriant naujus elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių, visų pirma, saulės, vėjo ir vandens energijos, pajėgumus. Tokia plėtra turi didelį poveikį kitiems energetikos sąjungos aspektams, visų pirma, vidaus rinkai ir moksliniams tyrimams, inovacijoms ir konkurencingumui. Galutiniame plane reikia patikslinti sinergiją tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, paaiškinant, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus ir koks yra jo ryšys su energijos nepritekliumi. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

                  (14)

                  būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta išsami konkurencingumo apžvalga, apimanti ne tik daug energijos suvartojančius pramonės sektorius, bet ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorių, pateikiant konkrečią padėties pasaulinėje rinkoje analizę, kurioje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga pateikti daugiau informacijos apie sąveiką su žiedine ekonomika;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Portugalijai grindžiamos Portugalijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA PORTUGALIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Sveikintiną Portugalijos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančių išteklių energijos dalis sudarytų 47 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančių išteklių energijos tikslo įgyvendinimo, pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą įtraukti, be kita ko, orientacinę šio tikslo įgyvendinimo trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir pasiūlyti tinkamas priemones siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane ir pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Pateikti išsamesnės informacijos, kaip bus paprastinamos administracinės procedūros, ir papildomai paaiškinti, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose.

                  2.

                  Gerokai padidinti užmojį, susijusį su galutinės energijos suvartojimu, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir nustatyti papildomą politiką ir priemones, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Pateikiant išsamesnį poveikio vertinimą tinkamai kiekybiškai įvertinti energijos kiekį, kurį tikimasi sutaupyti taikant planuojamą politiką ir priemones, ir nurodyti, kaip tai padės užtikrinti nacionalinį indėlį siekiant energijos vartojimo efektyvumo tikslo.

                  3.

                  Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama kurti konkurencingesnes elektros energijos ir dujų rinkas ir ilgainiui pereiti prie visiškai rinka pagrįstų kainų.

                  4.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  5.

                  Sustiprinti jau gerą regioninį bendradarbiavimą su Ispanija ir Prancūzija. Plėtojant regioninį bendradarbiavimą reikėtų sutelkti dėmesį į energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritis, visų pirmą, tarpvalstybines ir tarpregionines jungtis. Apsvarstyti galimybę sustiprinti su regioniniu bendradarbiavimu susijusias priemones atsinaujinančiųjų išteklių energetikos ir energijos vartojimo efektyvumo srityse.

                  6.

                  Pateikti bendrą investicijų į ekonomikos modernizavimą poreikių įgyvendinant energetikos ir klimato srities tikslus, remiantis nacionaliniu investicijų planu, apžvalgą. Pateikti bendrą tokių investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą finansavimą nacionaliniu, regioniniu ir Sąjungos lygmenimis. Taip pat kaip finansavimo šaltinį apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (9).

                  7.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  8.

                  Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai.

                  9.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Geriau išplėtoti būdą spręsti energijos nepritekliaus klausimus, be kita ko, pateikiant energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičiaus ir tipų įvertinimą ir nustatant energijos nepritekliaus mažinimo tikslus, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 272.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1021 final.

         (5)  COM(2019) 522 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 272.

         (7)  SWD(2019) 272.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

         (9)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Slovėnijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/92

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Slovėnijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/24)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Slovėnija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Slovėnijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Slovėnijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Slovėnijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  Slovėnija turi užtikrinti, kad galutiniame plane būtų visi elementai, kurių trūko projekte, kaip antai esamų priemonių scenarijus, poveikio vertinimas ir investicijų poreikiai, ir jie aprėptų visus aspektus. Taip pat reikėtų atsižvelgti į esamos ir planuojamos politikos ir priemonių sąsajas, visų pirma į priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų ir principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ sinergiją. Kiti svarbūs elementai, kuriuos reikia įtraukti į galutinį planą, yra įvertinimas, ar esama politika pavyks užtikrinti, kad energetikos sektoriuje būtų naudojama mažiau iškastinio kuro, ir informacija apie energijos rinkos veikimą. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

                  (14)

                  būtų gerai, jeigu galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta išsami analizė, kokia yra dabartinė mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriaus padėtis pasaulinėje rinkoje, išryškinant sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galinčius kilti sunkumus. Būtų naudinga tuo remiantis nustatyti pamatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką bei priemones jas tinkamai susiejant su įmonių, pramonės ir švietimo politika. Taip pat būtų naudinga galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Slovėnijai grindžiamos Slovėnijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA SLOVĖNIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Nurodyti ekonomiškai efektyvią papildomą politiką ir priemones, visų pirma, pastatų sektoriuje, atsižvelgiant į 2030 m. tikslą sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 15 %, palyginti su 2005 m., ir atitinkamą įsipareigojimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 (8), kad dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės išmetamas teršalų kiekis neviršytų absorbuojamo kiekio.

                  2.

                  Gerokai padidinti užmojo lygį, kad 2030 m. Slovėnijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų bent 37 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje, tinkamai atsižvelgus į atitinkamas aplinkybes ir nacionalinius apribojimus. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (9) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (10) I priede, būtų visiškai įgyvendintas ir nuo 2021 m. būtų išlaikytas kaip bazinis lygis, ir paaiškinti, kaip ketinama pasiekti ir išlaikyti tokią bazinę dalį. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir transporto tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje. Nurodyti konkrečias priemones, kaip bus paprastinamos administracinės procedūros ir kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose.

                  3.

                  Gerokai padidinti užmojį, susijusį su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Išreikšti savo įnašą kaip suvartojamos galutinės energijos kiekį. Pasiūlyti didesnio užmojo politiką ir priemones, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Nurodyti viso 2021–2030 m. laikotarpio politiką ir priemones, įskaitant jų poveikį (t. y. kiek energijos tikimasi sutaupyti) ir įgyvendinimo tvarkaraštį.

                  4.

                  Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones.

                  5.

                  Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama didinti didmeninių ir mažmeninių rinkų konkurencingumą.

                  6.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2023–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  7.

                  Surengti išsamias konsultacijas su kaimyninėmis šalimis ir kitomis valstybėmis narėmis, kad energetikos sąjungos uždaviniai būtų įgyvendinami optimaliomis sąnaudomis. Toliau nagrinėti tarpvalstybinį potencialą ir makroregioninius suderintos energetikos ir klimato politikos aspektus, visų pirma, Adrijos jūros regione, siekiant sumažinti regiono anglies pėdsaką ir taikyti ekosisteminį metodą.

                  8.

                  Pateikti bendrą investicijų, reikalingų šalies ekonomikai modernizuoti įgyvendinant energetikos ir klimato politikos uždavinius, apžvalgą ir bendrai tų investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą nacionalinį, regioninį ir Sąjungos finansavimą. Taip pat kaip finansavimo šaltinį reikėtų apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (11).

                  9.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  10.

                  Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę pateikiant daugiau kiekybinės informacijos, įskaitant bent privalomą informaciją apie prognozuojamą išmetamą oro teršalų kiekį pagal planuojamą politiką ir priemones.

                  11.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams, ypač susijusį su laipsnišku elektros energijos gamybos naudojant anglis atsisakymu. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant jo įvertinimą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 271.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1023 final.

         (5)  COM(2019) 524 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 271.

         (7)  SWD(2019) 271.

         (8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

         (9)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

         (10)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

         (11)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).


title: Europos Centrinio Banko rekomendacija 2020 m. kovo 19 d. skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Latvijas Banka išorės auditoriaus (ECB/2020/14) 2020/C 98/01

text:
               25.3.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 98/1

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
      2020 m. kovo 19 d.
      skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Latvijas Banka išorės auditoriaus (ECB/2020/14)
      (2020/C 98/01)
      EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
      atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

                  (2)

                  dabartinio Latvijas Banka išorės auditoriaus įgaliojimai baigsis po 2019 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2020 finansinių metų;

                  (3)

                     Latvijas Banka išorės auditoriumi 2020–2024 finansiniams metams pasirinko SIA Ernst & Young Baltic,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      Rekomenduojama SIA Ernst & Young Baltic skirti Latvijas Banka išorės auditoriumi 2020–2024 finansiniams metams.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2020 m. kovo 19 d.

               ECB Pirmininkė

            Christine LAGARDE