title: Tarybos rekomendacija 2020 m. liepos 20 d. dėl 2020 m. Airijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Airijos stabilumo programos 2020/C 282/07

text:
               26.8.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 282/39

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. liepos 20 d.
      dėl 2020 m. Airijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Airijos stabilumo programos
      (2020/C 282/07)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Airija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

                  (2)

                  2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Airijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Airijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Airijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Airijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Disbalansas visų pirma susijęs su didele susikaupusia valstybės skola, privačiojo sektoriaus skola ir grynaisiais išorės įsipareigojimais;

                  (3)

                  2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

                  (4)

                  kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

                  (5)

                  2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

                  (6)

                  siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

                  (7)

                  dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

                  (8)

                  kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Airija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

                  (9)

                  dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad skirtumai tarp Airijos regionų didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

                  (10)

                  2020 m. nacionalinę reformų programą Airija pateikė 2020 m. balandžio 21 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

                  (11)

                  šiuo metu Airijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

                  (12)

                  2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,4 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 7,4 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 4,1 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 58,8 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 69,1 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

                  (13)

                  reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Airija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudarė apie 2,0 % BVP. Jos apima užimtumo rėmimo ir paramos nedarbo atveju priemones dvylikos savaičių laikotarpiu (maždaug 1,4 % BVP) ir papildomas išlaidas sveikatos priežiūros sistemos pajėgumui ir prieinamumui didinti (apie 0,6 % BVP). Be to, Airija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti įmonėms likvidumo paramą; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys apie 0,3 % BVP. Šios priemonės apima kredito garantijas ir įvairias paskolų schemas, palūkanų ir baudų už tam tikrus pavėluotus darbdavių mokėjimus sustabdymą, skolų išieškojimo veiklos sustabdymą ir verslo paskolų mokėjimo sustabdymą iki trijų mėnesių. 2020 m. gegužės 2 d. Vyriausybė paskelbė apie naują įmonėms skirtų skolos ir nuosavo kapitalo rėmimo priemonių, sudarančių apie 2 % BVP, rinkinį, kuris nebuvo įtrauktas nei į 2020 m. stabilumo programą, nei į Komisijos prognozę. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Airija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

                  (14)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Airijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –5,6 % BVP 2020 m. ir –2,9 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos santykis pasieks 66,4 % BVP, o 2021 m. –66,7 % BVP;

                  (15)

                  dėl 2020 m. Airijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

                  (16)

                  2020 m. pirmą pusmetį Airija smarkiai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos – jos sveikatos sistema patyrė nepaprastai didelį spaudimą. Airija ėmėsi skubių priemonių sveikatos sistemai stiprinti ir viruso plitimo valdymo priemonių kovai su pandemija, kurios labai apribojo tam tikrų sektorių ekonominę veiklą. Be to, Vyriausybė ėmėsi įvairių ekonominių priemonių, kad kuo labiau sušvelnintų COVID-19 krizės padarinius. Jos apėmė darbo užmokesčio subsidijavimo schemas darbo vietoms apsaugoti, socialines išmokas, laikinus draudimus didinti nuomą ir iškeldinti iš būsto, taip pat įmonių likvidumo ir kreditinės paramos priemones. Nors šiomis priemonėmis siekiama sušvelninti pandemijos sukeltą ekonominį sukrėtimą, išlieka didelė rizika, kad smarkiai sumažės gamybos apimtis, padidės bankroto bei nemokumo atvejų, išaugs nedarbas ir asmenų, kuriems gresia skurdas, skaičius;

                  (17)

                  prieš prasidedant COVID-19 m. pandemijai ligoninės jau dirbo beveik visu pajėgumu, o lovų intensyviosios priežiūros skyriuose užimtumas buvo vienas didžiausių EBPO šalyse. Tokią padėtį daugiausia lėmė tai, kad nėra visuotinai prieinamos pirminės sveikatos priežiūros ir labai pasitikima stacionariąja sveikatos priežiūra ligoninėse. Dėl problemų, susijusių su darbuotojų įdarbinimu ir išlaikymu darbo vietose, tam tikruose regionuose ir ligoninėse pristigo slaugos darbuotojų. Taikoma politika skatinama institucinė priežiūra, todėl teikiama nepakankamai ilgalaikės priežiūros namuose paslaugų ir teisės aktuose nenustatytos teisės į tokią priežiūrą. Dėl COVID-19 protrūkio sveikatos sistema patyrė precedento neturintį spaudimą. Laiku imtasi neatidėliotinų priemonių ligoninių pajėgumui padidinti ir laikinoms visuotinės sveikatos priežiūros paslaugoms teikti. Tačiau vidutinės trukmės laikotarpiu Airijai vis tiek reikia spręsti struktūrines problemas, susijusias su nepakankamu sveikatos sistemos veiksmingumu, lankstumu, atsparumu ir prieinamumu. Plataus užmojo Sláintecare reforma planuojama sukurti visuotinai prieinamą ir tvarią sveikatos sistemą. Tačiau reikia patobulinti tos reformos įgyvendinimo planus, kiek tai susiję su tarpinėmis reikšmėmis, paaiškinant daromą pažangą viešosios pirminės sveikatos priežiūros prieinamumo srityje įgyvendinimo laikotarpiu tol, kol bus užtikrinta visuotinė aprėptis. Nustačius aiškias tarpines reikšmes ir terminus, taip pat patikimą stebėsenos sistemą būtų lengviau laiku užtikrinti visuotinę sveikatos priežiūros aprėptį. Siekiant įgyvendinti ilgalaikės priežiūros reformas, įskaitant naujus darbo bendruomenėje būdus remiant priežiūrą namuose ir pertvarkant slaugos išteklius, greičiausiai reikės įvertinti esamas įstaigas, prognozuoti būsimą paklausos augimą ir atlikti atitinkamą trūkumų analizę, o po to parengti įgyvendinimo planą;

                  (18)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 7,4 %, o 2021 m. šiek tiek sumažės iki 7 %. Reaguodama į pandemiją Vyriausybė daug dėmesio skyrė pajamų ir užimtumo rėmimo politikai, visų pirma sutrumpinto darbo laiko tvarkai – ji turėtų būti toliau sparčiai įgyvendinama. Ši tvarka turi būti peržiūrėta ir prireikus jos taikymas turėtų būti pratęstas siekiant padėti žmonėms išsaugoti darbą arba išlaikyti pajamas. Palyginti daug žmonių gyvena mažo darbo intensyvumo namų ūkiuose, todėl reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų plėtojamos individualizuotos aktyvumo skatinimo strategijos. Airijos problemos, susijusios su skurdu ir užimtumo kokybe bei parama, įskaitant paramą neįgaliesiems, tebėra neišspręstos ir, tikėtina, pandemija jas dar labiau paaštrins. Dabartinėmis aplinkybėmis būtina, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, toliau dėti pastangas perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo srityje siekiant prisitaikyti prie kintančių darbo rinkos poreikių ir parengti darbo jėgą su klimato kaita susijusiai pertvarkai bei energetikos pertvarkai ir perėjimui prie žiedinės ekonomikos. Nustatyta, kad kvalifikuotų darbuotojų trūksta būstų sektoriuje, tačiau numatoma, kad vykstant pertvarkai jų pritrūks ir kituose sektoriuose. Atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją, labai svarbu užtikrinti, kad dėl švietimo ir darbo skaitmeninimo nedidėtų švietimo ir socialinė nelygybė;

                  (19)

                  Vyriausybė įgyvendino įvairias būsto pasiūlos rėmimo priemones, dėl kurių per dvejus metus iki 2019 m. rugsėjo mėn. metinė užbaigtų statyti būstų pasiūla išaugo beveik 57 %. Panašu, kad kartu su veiksmingomis makroprudencinėmis priemonėmis tai padėjo pažaboti būsto kainų infliaciją. Tačiau būsto pasiūla vis dar neatitinka paklausos. Būsto įperkamumas yra problema, su kuria susiduria daugelis namų ūkių, o infliacija nuomos sektoriuje išlieka didelė. Pagerinta infrastruktūra ir teritorijų planavimas galėtų iš esmės sudaryti sąlygas augti būsto pasiūlai. Be to, pašalinus su mokesčiu už neužstatytą žemę susijusius administracinius trūkumus galėtų galiausiai pagerėti būsto įperkamumas vidutinės trukmės laikotarpiu. Nepakankama socialinio būsto pasiūla išlieka dideliu iššūkiu skatinant įtrauktį, taip pat pažeidžiamiausių asmenų. Naujausiomis politikos priemonėmis paspartintas aprūpinimas socialiniu būstu, tačiau 2019 m. birželio mėn. Airijoje vis dar buvo maždaug 68 700 namų ūkių, įrašytų į socialinio būsto laukiančių asmenų sąrašus. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų patenkinti likusių į dabartinį laukimo sąrašą įtrauktų namų ūkių ir galimų naujų paraiškas teikiančių namų ūkių poreikiai. Iš maždaug 10 000 Airijoje užregistruotų benamių 3 500 yra vaikai. Tai kelia susirūpinimą dėl galimo nelygybės didėjimo, įsišaknijusio skurdo ir socialinės atskirties rizikos. Vieniši tėvai, turintys vaikų, yra viena iš grupių, kurioms benamystė gresia labiausiai. Išlieka dideli skirtumai tarp regionų ir miestų – 69 % visų suaugusių benamių gyvena Dublino metropolinėje zonoje;

                  (20)

                  nacionalinė bankų sistema yra svarbus Airijos įmonių likvidumo šaltinis. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), taip pat užstato ar anksčiau užmegztų santykių su skolintoju neturinčioms įmonėms gali būti sunku laiku gauti paskolas. Airijos valdžios institucijos ir bankai pradėjo taikyti tam tikras priemones, kuriomis siekiama sumažinti finansinius sunkumus, tenkančius įmonėms ir namų ūkiams. Svarbu, kad šiomis priemonėmis būtų užtikrintas reikiamas likvidumas ir skatinami tvarūs restruktūrizavimo sprendimai skolininkams, kurių finansiniai sunkumai yra išskirtinai susiję su pandemijos protrūkiu ir kurie po pereinamojo laikotarpio turėtų atkurti savo gyvybingumą. Tik toks subalansuotas požiūris gali padėti įmonėms ir namų ūkiams įveikti laikinus sunkumus nepakenkiant pelningumui (kuris ir taip menkas) ir nuosaikiai pažangai, kurią pastaraisiais metais Airija padarė didindama savo bankų sektoriaus finansinį stabilumą. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą;

                  (21)

                  siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Norėdama atgaivinti ekonomiką Airija turi daryti pažangą, susijusią su jos plataus užmojo investicijomis aplinkos, klimato, energetikos ir infrastruktūros srityse. Airija iki šiol atsilieka priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityje. Didelis transporto sektoriuje ir pastatuose išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir toliau didėja. Airija nepasieks 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos tikslų. Airija yra priklausoma nuo energijos importo ir ji yra tarp valstybių narių, kuriose elektros energijos kainos yra didžiausios, o tai galėtų daryti neigiamą poveikį aplinkai ir verslo konkurencingumui. Airijos perėjimui prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos reikės didelių ilgalaikių privačiųjų ir viešųjų investicijų, inter alia, į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, elektros energijos infrastruktūrą, energijos vartojimo efektyvumą ir tvarų transportą. Klimato veiksmų planas yra patikima iniciatyva, kuria siekiama pakeisti teršalų išmetimo trajektorijos kryptį. Kad užmojai duotų konkrečių rezultatų reikės veiksmingai ir nuolat įgyvendinti jame numatytą politiką ir priemones. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytoje teritorijoje, Airijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Airijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

                  (22)

                  Airijos pastangos mažinti našumo atotrūkį tarp užsienio ir vidaus sektorių išlieka vangios. Palankiai vertintina tiesioginė parama, teikiama per Perversminių technologijų inovacijų fondą, skirtą įmonių ir viešųjų mokslinių tyrimų centrų bendradarbiavimui, pavyzdžiui, vykdant pramonės, įskaitant MVĮ, ir mokslinių tyrimų įstaigų bendradarbiavimu grindžiamus projektus. Nors Airija įmonėms teikia palyginti didelę viešąją paramą, ši parama daugiausia įgyvendinama taikant moksliniams tyrimams ir plėtrai skirtą mokesčių kreditų sistemą. Nors dėl naujausių 2020 m. biudžeto pakeitimų mokesčių kreditas tampa patrauklesnis MVĮ, jis paprastai naudingas didesnėms tarptautinėms įmonėms. Airijos ateities darbo vietų programoje nustatytos pagrindinės priemonės, galinčios padėti pašalinti vidaus ekonomikos trūkumus, visų pirma iniciatyvos, kuriomis siekiama didinti vietos įmonių, visų pirma MVĮ, našumą. Svarbu, kad šios priemonės būtų veiksmingai įgyvendinamos. Krizė taip pat išryškino MVĮ skaitmeninimo poreikius, visų pirma susijusius su nuotolinio darbo sprendimais, darbuotojų mokymu ir kibernetiniu saugumu. Skaitmeninė infrastruktūra yra labai svarbi didinant MVĮ našumą ir skatinant verslumą. Itin spartus plačiajuostis ryšys prieinamas tik 5 % kaimo vietovių – gerokai atsiliekama nuo Sąjungos vidurkio (29 %), ir Airija yra viena iš valstybių narių, kuriose fiksuotojo plačiajuosčio ryšio paslaugos yra brangiausios. Pasirašyta sutartis dėl didelių viešųjų investicijų pagal Nacionalinį plačiajuosčio ryšio planą infrastruktūros spragoms šalinti, todėl svarbu atidžiai stebėti valstybės remiamo itin spartaus plačiajuosčio ryšio tinklo diegimą, visų pirma kaimo vietovėse, ir užtikrinti, kad jis būtų įdiegtas laiku;

                  (23)

                  kova su agresyviu mokesčių planavimu yra labai svarbi siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, kaip pripažinta 2020 m. rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis suderintų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų Sąjungos teisės aktus. Airija ėmėsi veiksmų, skirtų kovai su agresyvaus mokesčių planavimo praktika, įgyvendindama tarptautiniu ir Europos lygmenimis sutartas iniciatyvas ir nacionaliniu lygmeniu imdamasi kelių papildomų priemonių. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad autorinių atlyginimų ir dividendų mokėjimai sudaro didelę BVP procentinę dalį, galima teigti, kad agresyviu mokesčių planavimu užsiimančios bendrovės naudojasi Airijos mokesčių taisyklėmis, todėl nacionalinių priemonių veiksmingumas turės būti įvertintas. Išplėtus mokesčių bazę pajamos taptų atsparesnės ekonomikos svyravimams ir išskirtiniams sukrėtimams, taip pat sustiprėtų automatinių stabilizavimo priemonių veikimas. Didelė pelno mokesčių koncentracija (dešimt didžiausių įmonių moka 45 % pelno mokesčių), jų nepastovumas ir potencialiai laikinas pobūdis, taip pat didėjanti jų dalis visų mokestinių pajamų atžvilgiu (2018 m. pasiekusi rekordinę –18,7 % dalį) rodo, kad esama rizikos, kad pernelyg pasitikima tuo, kad šiomis pajamomis bus galima finansuoti nuolatines einamąsias išlaidas;

                  (24)

                  nepaisant pastangų stiprinti kovos su pinigų plovimu sistemą, Airijai vis dar gresia rizika dėl į tarptautinę aplinką orientuotos jos ekonomikos, kuri pritraukia daug tiesioginių užsienio investicijų ir kurioje veikia sudėtingos teisinės struktūros, kuriose dalyvauja užsienio rėmėjai. Peržiūrimas nacionalinis rizikos vertinimas siekiant geriau atspindėti faktinę riziką, kylančią specialistams, teikiantiems paslaugas bendrovėms ir patikos fondams. Šie specialistai nepakankamai išmano šią riziką, todėl praneša apie mažai įtartinų sandorių. Priežiūros intensyvumas yra nepakankamas šiems klausimams išspręsti ir nėra paremtas rizika grindžiamu požiūriu, o tai mažina kovos su pinigų plovimu sistemos veiksmingumą. Siekiant apriboti slaptumą ir nustatyti tikruosius savininkus, sukurtas nacionalinis įmonių tikrųjų savininkų registras. Ilgainiui reikia stebėti teikiamos informacijos kokybę ir registro veiksmingumą;

                  (25)

                  nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

                  (26)

                  Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Airija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

                  (27)

                  siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Airija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

                  (28)

                  per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Airijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Airija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Airijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

                  (29)

                  atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

                  (30)

                  atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leis koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos 1, 2 ir 4 rekomendacijose,

            REKOMENDUOJA Airijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

                  1.

                  Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Gerinti sveikatos sistemos prieinamumą ir didinti jos atsparumą, be kita ko, tenkinant sveikatos priežiūros darbuotojų poreikius ir užtikrinant visuotinę pirminės sveikatos priežiūros aprėptį.

                  2.

                  Remti užimtumą ugdant įgūdžius. Spręsti skaitmeninės atskirties rizikos problemą, be kita ko, švietimo sektoriuje. Didinti aprūpinimą socialiniu ir įperkamu būstu.

                  3.

                  Toliau teikti paramą įmonėms, ypač MVĮ, visų pirma taikant priemones jų likvidumui užtikrinti. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, tvarų viešąjį transportą, vandentieką ir vandentvarką, mokslinius tyrimus ir inovacijas bei skaitmeninę infrastruktūrą.

                  4.

                  Išplėsti mokesčių bazę. Paspartinti veiksmus siekiant ištaisyti mokesčių sistemos aspektus, kuriais sudaromos palankesnės sąlygos agresyviai planuoti mokesčius, įskaitant susijusius su mokėjimais į užsienį. Užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu sistemos priežiūrą ir vykdymą, kiek tai susiję su specialistais, teikiančiais paslaugas patikos fondams ir bendrovėms.

         Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            J. KLOECKNER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

         (3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 35.

         (4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

         (5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

         (6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

         (7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


title: Tarybos rekomendacija 2020 m. liepos 20 d. dėl 2020 m. Graikijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Graikijos stabilumo programos 2020/C 282/08

text:
               26.8.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 282/46

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. liepos 20 d.
      dėl 2020 m. Graikijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Graikijos stabilumo programos
      (2020/C 282/08)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Graikija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

                  (2)

                  2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Graikijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Graikijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos) ir Graikijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Graikijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma nustatytas disbalansas yra susijęs su didele valdžios sektoriaus skola, didelėmis neveiksniomis paskolomis bankų balansuose ir išorės sektoriumi, kai potencialus augimas vis dar mažas, o nedarbas – didelis;

                  (3)

                  2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

                  (4)

                  kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

                  (5)

                  2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

                  (6)

                  siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

                  (7)

                  dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

                  (8)

                  kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Graikija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

                  (9)

                  dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Graikijos regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo ir kuriuose įmonėms su klientais iš esmės reikia bendrauti tiesiogiai. Dėl to kyla didelė rizika, kad Graikijoje didės regioniniai ir teritoriniai skirtumai, o tai dar labiau sustiprins jau pastebimą skirtumų tarp sostinės ir visų pirma salų bei kalnuotų regionų didėjimo tendenciją, kuri finansų krizės metais dar labiau sustiprėjo. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

                  (10)

                  2020 m. balandžio 30 d. Graikija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

                  (11)

                  šiuo metu Graikijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

                  (12)

                  2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,5 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 4,7 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 0,2 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 176,6 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 188,8 %, o 2021 m. vėl sumažės iki 176,8 %. Biudžeto projekcijos grindžiamos rizika, būtent nebaigtomis nagrinėti teismo bylomis ir dar neįvykdytais viešųjų paslaugų įsipareigojimais. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

                  (13)

                  reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Graikija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 5,4 % BVP. Tos priemonės apima laikiną ekonominę paramą samdomiesiems darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims, individualioms įmonėms ir tam tikroms laisvosioms profesijoms, kuriuos paveikė pandemija, grąžintinų avansų mokėjimą įmonėms, kurių apyvarta sumažėjo, socialinio draudimo įmokų mokėjimą už darbuotojus, kurių darbo sutartys buvo laikinai nutrauktos, mokesčių ir socialinio draudimo įmokų, įskaitant mokesčių mokėjimo dalimis sistemas, atidėjimą bent trims mėnesiams visoms įmonėms, savarankiškai dirbantiems asmenims ir samdomiesiems darbuotojams, kuriuos paveikė COVID-19 pandemija, paskolų mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) palūkanų subsidiją ir didesnes sveikatos priežiūros išlaidas. Be to, Graikija pranešė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Tos priemonės apima pinigines užtikrinimo priemones bankų skolinimui remti, teikiamas per Graikijos plėtros banką. Tačiau Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje taip pat laikoma, kad visi šie mokesčių atidėjimai yra likvidumo priemonės, kurios 2020 m. neturės neigiamo poveikio biudžetui. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Graikija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

                  (14)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Graikijos valdžios sektoriaus deficitas sudarys 6,4 % BVP 2020 m. ir 2,1 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks 196,4 % BVP, o 2021 m. – 182,6 % BVP;

                  (15)

                  dėl to, kad 2019 m. Graikija nesilaikė skolos taisyklės, ir dėl 2020 m. planuojamos 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas skolos kriterijus yra įvykdytas, o deficito kriterijus nėra įvykdytas;

                  (16)

                  kalbant apie COVID-19 pandemiją, atrodo, kad savalaikis Graikijai atsakas ir apribojimų įvedimas buvo efektyvūs veiksmai, atsižvelgiant į tai, kad iki šiol patvirtintų užsikrėtimo atvejų buvo gana mažai. Tačiau numatoma, kad ekonominis COVID-19 krizės poveikis bus didelis, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, nes Graikija labai priklauso nuo turizmo ir transporto sektorių. Palyginti su 2019 m., Graikija galėjo prarasti didelę dalį pajamų iš turizmo sektoriaus. Turizmas yra svarbiausias Graikijos ekonomikos paslaugų eksportas, kuriam tenka 45 % paslaugų eksporto. Be to, numatoma, kad dėl pandemijos nulemto pasaulinės prekybos sulėtėjimo sumažėjusi paklausa taip pat paveiks laivybos sektorių, kuriam tenka 40 % paslaugų eksporto. Numatoma, kad dėl izoliavimo priemonių, mažesnių disponuojamųjų pajamų ir padidėjusio nedarbo labai sumažės vidaus paklausa;

                  (17)

                  susidūrusi su COVID-19 protrūkiu, Graikija pradėjo įgyvendinti nacionalinį kovos su pandemija planą ir greitai pradėjo taikyti precedento neturinčias priemones, įskaitant griežtą karantiną ir socialinių kontaktų ribojimą, ypač tiems, kurie, kaip įtariama, turėjo kontaktų su virusu užsikrėtusiais žmonėmis. Valdžios institucijos patvirtino įvairių ekonominio ir socialinio poveikio mažinimo priemonių, ir jos 2020 m. sudarė iki 10,5 % BVP. Priemonės apima 5 % BVP fiskalines priemones, kurių grynasis poveikis biudžetui yra 3,7 % BVP, ir papildomą 1,9 % BVP laikiną mokesčių atidėjimą bei pinigines užtikrinimo priemones komerciniams bankams, kad jie galėtų suteikti iki 3,6 % BVP papildomų naujų paskolų. Viešasis sveikatos priežiūros sektorius gavo vienkartinę 273 mln. EUR injekciją, kuri apims, pavyzdžiui, 2 000 papildomų sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų įdarbinimą, su sveikatos priežiūra susijusios įrangos bei priemonių pirkimą ir sustiprintą atrankinį sveikatos tikrinimą;

                  (18)

                  siekiant toliau kovoti su COVID-19 pandemija, reikia gerinti sveikatos priežiūros sistemos pajėgumą, prieinamumą ir atsparumą. Tiesioginiai mokėjimai už privačias sveikatos priežiūros paslaugas ir neoficialūs mokėjimai, glaudžiai susiję su neveiksmingu ligoninių valdymu, tebėra dideli. Dėl to atsiranda nelygybė. Gauti sveikatos priežiūros paslaugų vis dar yra problema, o asmenų nurodyti nepatenkinti sveikatos priežiūros poreikiai yra vieni didžiausių Sąjungoje ir labai skiriasi pagal pajamų grupes ir užimtumo statusą. Paciento priemokos nebuvo pakankamai pagrįstos asmenų materialine padėtimi, kad būtų apsaugotos pažeidžiamos grupės. Padėtį dar labiau apsunkina perteklinė vaistų pasiūla, taigi ir perteklinis dažnai pernelyg brangių vaistų vartojimas. Siekdama išspręsti šią problemą, Graikija įgyvendina plataus užmojo pirminės sveikatos priežiūros reformą, kad trumpuoju laikotarpiu visiems gyventojams būtų suteikta galimybė naudotis pagrindinėmis kokybiškomis paslaugomis, o ilguoju laikotarpiu – visapusiška pirmosios grandies funkcijomis grindžiama sistema. Iš pirmųjų duomenų matyti, kad tai yra labai svarbu siekiant apsaugoti piliečius ir apriboti viruso plitimą, taip užtikrinant, kad būtų galima panaudoti visą sistemos pajėgumą gydyti pacientus pagal jų poreikius. Vis dar reikia rasti tvarų sprendimą dėl sveikatos priežiūros išlaidų, nes fiskalinį tvarumą daugiausia užtikrina lėšų susigrąžinimo sistema, kuriai dėl nepakankamų struktūrinių priemonių daromas vis didesnis spaudimas. Nors neseniai buvo imtasi tam tikrų pasitikėjimo teikiančių veiksmų, centralizuotų viešųjų pirkimų sistema vis dar silpna. 2018 m. viešosios išlaidos sveikatai buvo mažesnės už Sąjungos vidurkį, net įskaitant susigrąžintų lėšų vertę, kuri padidina išlaidas maždaug 1 % BVP. Siekiant pagerinti sveikatos sistemos veiksmingumą, prieinamumą ir bendrą atsparumą, reikia didinti veiksmingumą ir skirti papildomų finansinių išteklių;

                  (19)

                  reikia imtis priemonių, kad būtų sušvelnintas COVID-19 krizės poveikis darbuotojams ir įmonėms. Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 19,9 %, o 2021 m. sumažės iki 16,8 %. Graikija jau pradėjo taikyti laikiną sistemą, pagal kurią sumažinamos įmonių, kurių veikla buvo sustabdyta arba kurių veiklai padarytas didelis poveikis, darbo sąnaudos, kartu išsaugant nukentėjusių darbuotojų darbo sutartis ir remiant jų pajamas. Tačiau įgyvendinus visapusišką sutrumpinto darbo laiko tvarką būtų rastas tvaresnis ir lankstesnis sprendimas, taigi valdžios institucijos ėmėsi veiksmų šia linkme patvirtindamos užimtumo rėmimo programą SYN-ERGASIA, kuri bus vykdoma 2020 m. birželio 15 d. – spalio 15 d. Tokia programa leistų įmonėms sutrumpinti darbo laiką taikant modulinį metodą, atitinkantį jų veiklos apribojimo laipsnį, kartu išsaugant pramonės šakų veikimą ir neleidžiant laikinam atleidimui iš darbo tapti struktūriniu. Išsaugoti ekonominę veiklą ir darbo vietas izoliavimo ir socialinių kontaktų ribojimo metu padėtų ir lanksčios darbo tvarkos, pavyzdžiui, nuotolinio darbo, kuris Graikijoje iki šiol buvo ribotas, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, išplėtimas;

                  (20)

                  COVID-19 krizė gali dar labiau pabloginti daugelio gyventojų socialinę padėtį ir padidinti pajamų nelygybę. Prieš pandemijos protrūkį Graikijos gyventojų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, dalis vis dar buvo viena didžiausių Sąjungoje, o rizika vaikams ir darbingo amžiaus asmenims buvo didesnė nei vyresnio amžiaus asmenims. Didelį susirūpinimą taip pat kėlė dirbančiųjų skurdas, galimybės gauti įperkamą būstą ir energijos nepriteklius. Siekiant sušvelninti krizės poveikį, bus labai svarbu užtikrinti tinkamą pajamų pakeitimą visiems nukentėjusiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, įskaitant tuos, kurie susiduria su naudojimosi socialine apsauga spragomis. Taip pat bus svarbu remti pažeidžiamiausius asmenis, įskaitant neaktyvius ir nedeklaruojamus darbuotojus, stiprinant socialinės apsaugos sistemas. Tikėtina, kad daugiau žmonių grįš į pagrindines socialinės apsaugos sistemas, todėl bus svarbu padidinti paramos, kuria garantuojamos minimalios pajamos, adekvatumą. Labiausiai skurstančių ir pažeidžiamų asmenų, įskaitant neįgaliuosius, pabėgėlius ir prieglobsčio prašytojus, grupėms būtinos visapusiškos galimybės gauti socialines paslaugas. Be to, ilgalaikės priežiūros paslaugos nėra pakankamai išplėtotos. Graikija taip pat turėtų toliau didinti galimybes gauti įperkamą būstą, visų pirma namų ūkiams, kuriems gresia skurdas, pavyzdžiui, sukurti paramos pažeidžiamiems būsto savininkams, turintiems hipotekinę skolą, sistemą;

                  (21)

                  COVID-19 krizė sustabdė pastaraisiais metais pastebėtus teigiamus darbo rinkos pokyčius, o nedarbas vėl turėtų pradėti augti. Siekdama paremti tvirtą užimtumo atsigavimą laikotarpiu po krizės, Graikija turi užbaigti reformas, kad padidintų politikos, kuria siekiama įdarbinti žmones, visų pirma mokymo programų, veiksmingumą. Bus labai svarbu didinti valstybinės užimtumo tarnybos pajėgumą teikti nuolatinę ir individualizuotą paramą darbo ieškantiems asmenims. Graikija turi skirti ypatingą dėmesį jaunimui ir moterims, kuriems užimtumo galimybių trūkumas turi didesnį poveikį. Taip pat yra galimybių gerinti socialinį dialogą remiant aktyvų ir prasmingą socialinių partnerių dalyvavimą formuojant politiką, be kita ko, rengiant ir įgyvendinant priemones, skirtas COVID-19 krizės poveikiui šalinti. Vyriausybė turėtų sutelkti savo pastangas į visų asmenų pagrindinių įgūdžių, įskaitant skaitmeninius įgūdžius, gerinimą. Bus labai svarbu spręsti prastų mokymosi rezultatų problemą, tobulinti profesinį rengimą ir mokymą ir plėsti suaugusiųjų mokymąsi. Siekiant sumažinti įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitiktį ir paspartinti darbo rinkos atsigavimą, labai svarbu didinti švietimo ir mokymo kokybę ir atitiktį darbo rinkos poreikiams;

                  (22)

                  nuo pat atsako į COVID-19 protrūkį pradžios Vyriausybės prioritetas ne be pagrindo buvo teikti tvarią likvidumo paramą, įskaitant apyvartinį kapitalą, nukentėjusioms įmonėms, ypač MVĮ ir labai mažoms įmonėms, visų pirma paskolomis ir garantijomis. Pagal laikinąją valstybės pagalbos sistemą Graikija pradėjo taikyti tris įmonių kapitalo likvidumo didinimo schemas: i) schemą, apimančią grąžintinas avansines išmokas; ii) piniginių užtikrinimo priemonių schemą banko paskoloms padengti ir iii) palūkanų subsidijų schemą trumpalaikėms paskoloms. Svarbu, kad šiame procese bankų sektorius, padedamas valdžios institucijų, vykdytų savo, kaip tarpininko, vaidmenį: remdamasis tinkamu kredito rizikos vertinimu ir prudenciniais kredito standartais palaikytų būtiną kredito srautą ir kartu tiksliai praneštų apie bet kokį turto kokybės pablogėjimą. Siekiant užtikrinti turto kokybę ir kartu skatinti ekonomikos atsigavimą, bus labai svarbu remti bankų sektoriaus pajėgumą siūlyti tvarius skolos restruktūrizavimo sprendimus perspektyviems nuo krizės nukentėjusiems skolininkams;

                  (23)

                  siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kad augimas būtų ilgalaikis ir mažėtų regioniniai skirtumai, labai svarbu didinti augimą skatinančias investicijas prioritetiniuose sektoriuose. 2019 m. viešosios investicijos buvo daugiau nei 1 % BVP mažesnės nei planuota, taigi rezultatai buvo panašūs į prastus ankstesnių metų rezultatus. Valdžios institucijos pradėjo spręsti nuolatinio nepakankamo asignavimų panaudojimo problemą parengdamos nacionalinę plėtros programą, kuria siekiama sugriežtinti taisykles, reglamentuojančias remiamų projektų rengimą, valdymą, finansavimą ir įgyvendinimą, ir veiksmų planą, kuriuo siekiama pagerinti viešųjų investicijų prognozavimą ir stebėseną. Atsižvelgiant į svarbų viešųjų investicijų vaidmenį skatinant ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės, labai svarbu pašalinti visas likusias administracines kliūtis ir sukurti naujų projektų bazę. Sukūrus specialią projektų rengimo priemonę būtų galima toliau gerinti ir spartinti viešąsias investicijas. Dėl didinamojo poveikio veiksmingesnis viešųjų investicijų įgyvendinimas dar labiau paskatintų augimą. Graikija taip pat galėtų pasinaudoti veiksmingesniais ir tvaresniais viešaisiais pirkimais, kurie yra neatskiriama jos pastangų gerinti ir racionalizuoti viešąsias išlaidas dalis, taip pat konkurencingos verslo aplinkos garantas. Tam reikėtų taikant tinkamas teisėkūros ir administracines priemones pašalinti nustatytus trūkumus, pavyzdžiui, nuolatinį nepagrįstai mažos kainos pasiūlymų teikimo reiškinį;

                  (24)

                  norint atgaivinti Graikijos ekonomiką, taip pat reikės šalinti kai kuriuos ilgalaikius trūkumus ir išnaudoti ateities galimybes. Sektoriai, kuriems reikia didelių investicijų, apima transportą ir logistiką: paramos ypač reikia geležinkeliams, kelių eismo saugumui ir įvairiarūšio transporto mazgų atnaujinimui, taip pat kietųjų atliekų ir miesto nuotekų tvarkymui – čia reikia aplinkos požiūriu tvarių investicijų. Kad Graikija pereitų prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos, ilgą laiką reikės ir didelių privačiųjų bei viešųjų investicijų. Planuojamos investicijos, pavyzdžiui, nedideli energijos vartojimo efektyvumo, pastatų renovacijos ir atsinaujinančiosios energijos projektai, galėtų būti sutelktos laikotarpio pradžioje ir prisidėti prie ekonomikos gaivinimo po COVID-19. Vidutinės trukmės laikotarpio gaivinimo priemonių parengiamasis darbas galėtų būti grindžiamas investicijomis, numatytomis valstybių narių nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, bendro intereso projektų sąrašuose ir infrastruktūros plėtros planuose. Susijusios investicijos galėtų apimti tarpvalstybines elektros energijos importo ir eksporto jungtis tarp kaimyninių valstybių narių, kuriomis būtų siekiama užtikrinti tvarų elektros energijos tiekimą Graikijos gyventojams ir įmonėms, ir priemones, kuriomis būtų užtikrintas teisingas perėjimas regionuose, kuriuos labiausiai paveikė Graikijos plataus užmojo planas atsisakyti elektros energijos gamybos naudojant rusvąsias anglis. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Graikijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Graikijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

                  (25)

                  nepaisant tam tikros ankstesniais metais padarytos pažangos, Graikija turi dėti daugiau pastangų, kad pagerintų savo skaitmeninės veiklos rezultatus, be kita ko, diegdama skaitmenines priemones ir paslaugas viešojo administravimo sektoriuje, teisingumo sistemoje ir įmonėse. Nuo COVID-19 protrūkio pradžios pradėjus teikti tam tikras skaitmenines paslaugas padarytos pažangos išlaikymas ir įtvirtinimas bus ypač svarbūs viešajam administravimui ir atsigavimo etapui. Strateginis požiūris į spartesnį skaitmeninių technologijų naudojimą visuose ekonomikos sektoriuose, įskaitant viešąjį administravimą, ir įvairių informacinių sistemų, visų pirma rinkos priežiūros duomenų bazės, sąveikumas padėtų sumažinti našumo atotrūkį nuo valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ir palengvinti administracinę naštą. Vienas iš prioritetų taip pat yra prieigos prie itin didelio pralaidumo tinklų gerinimas ir itin spartaus interneto diegimas. Kalbant apie skaitmeninius įgūdžius, Graikija vis dar nesiekia Sąjungos vidurkio, nes 2019 m. tik 51 % 16–74 metų asmenų turėjo bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius, palyginti su Sąjungos vidurkiu, kuris yra 58 %. Skaitmeninių įgūdžių tobulinimas Graikijoje suteiks visiems vienodas galimybes naudotis e. paslaugomis, padės įmonėms veiksmingai naudotis nuotolinio darbo ir e. priemonėmis, ir suteiks galimybę visiems besimokantiems tiek mokyklose, tiek universitetuose, tiek suaugusiųjų švietimo įstaigose visapusiškai mokytis nuotoliniu būdu. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti palankių sąlygų neturintiems asmenims, įskaitant pabėgėlius ir prieglobsčio prašytojus, taip pat atokiose ir kaimo vietovėse gyvenantiems asmenims;

                  (26)

                  po to, kai 2018 m. Graikija sėkmingai užbaigė Europos stabilumo mechanizmo finansinės paramos programos įgyvendinimą, ji yra stebima pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 472/2013 (7) nustatytą griežtesnės priežiūros sistemą. Sprendime pradėti griežtesnę priežiūrą Graikijoje pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimus (ES) 2018/1192 (8) ir (ES) 2019/338 (9) pripažįstama, kad vidutinės trukmės laikotarpiu Graikijai reikia ir toliau imtis priemonių makroekonominio disbalanso potencialiems šaltiniams pašalinti, kartu įgyvendinant struktūrines reformas, kuriomis remiamas patikimas ir tvarus ekonomikos augimas. 2018 m. birželio 22 d. Graikija įsipareigojo euro grupei tęsti visas pagal programą priimtas pagrindines reformas, kol jos bus visiškai užbaigtos. Graikija taip pat įsipareigojo įgyvendinti konkrečias priemones, susijusias su fiskaline ir fiskaline struktūrine politika, socialine gerove, finansiniu stabilumu, darbo ir produktų rinkomis, privatizacija, teisingumo sistemos veikimu, viešuoju administravimu ir kova su korupcija. Šios struktūrinės reformos tampa vis svarbesnės Graikijai siekiant atgaivinti ekonomiką. Sėkmingas šių reformų įgyvendinimas ir užbaigimas turėtų labai padėti paremti Graikijos augimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais. Graikijai taikomas reikalavimas teikti ketvirčio ataskaitas apie jos įsipareigojimų įgyvendinimo pažangą taikant griežtesnę priežiūrą – jeigu ataskaita palanki, kas pusmetį gali būti taikomos skolos mažinimo priemonės, kurių vertė siekia 0,7 % BVP per metus. 2019 m. balandžio ir gruodžio mėn. įvykusiuose euro grupės posėdžiuose sutarta leisti panaudoti pirmąsias dvi sąlygiškų skolos priemonių dalis, kurių vertė – atitinkamai 970 mln. EUR ir 767 mln. EUR. 2020 m. gegužės 20 d. buvo paskelbta šeštoji griežtesnės priežiūros ataskaita, kurioje įvertinta Graikijos įsipareigojimų įgyvendinimo pažanga;

                  (27)

                  nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

                  (28)

                  ypač svarbu, kad dabartinėmis aplinkybėmis daugiausia dėmesio ir toliau būtų skiriama bankų reorganizavimui siekiant išsaugoti finansinį stabilumą ir išlaisvinti bankų sektoriaus pajėgumus, kad būtų galima finansuoti ekonomikos atsigavimą. Bankų sektorius tapo atsparesnis, todėl 2019 m. rugsėjo mėn. buvo panaikinta kapitalo kontrolė, tačiau įsisenėjusi rizika ir problemos tebėra didelės. Tai apima vis dar didelį susikaupusių neveiksnių paskolų kiekį, kapitalo poziciją, atitinkančią kapitalo reikalavimus, tačiau susiduriančią su didėjančia kapitalo paklausa vidutinės trukmės laikotarpiu ir mažu pelningumu, priklausančiu nuo skolinimo augimo. Todėl Graikijos bankams kyla ypač didelė rizika, kad dėl COVID-19 pandemijos padidės finansavimo išlaidos ir vėl pablogės turto kokybė. Nepertrūkstamo antrinės neveiksnių paskolų rinkos veikimo skatinimas kartu su nauju skolinimu ir perspektyviu ilgalaikių paskolų restruktūrizavimu laikantis prudencinių kredito standartų gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant dvejopo tikslo – sumažinti protrūkio poveikį turto kokybei ir kartu spręsti likusių neveiksnių paskolų problemą. Esminis žingsnis šia linkme gali būti teisinės sistemos reformos, kuria sudaromos sąlygos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų nevaržomai susigrąžinti užtikrinimo priemonę, įgyvendinimas;

                  (29)

                  Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Graikija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

                  (30)

                  siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Graikija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

                  (31)

                  per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Graikijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Graikija ėmėsi atsižvelgdama į 2019 m. jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Graikijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

                  (32)

                  atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (10) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

                  (33)

                  atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, tiesiogiai susijusios su Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytu makroekonominiu disbalansu, atspindėtos toliau pateikiamose 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijose,

            REKOMENDUOJA Graikijai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

                  1.

                  Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Stiprinti sveikatos sistemos atsparumą ir užtikrinti adekvačias ir vienodas galimybes gauti sveikatos priežiūrą.

                  2.

                  Sušvelninti COVID-19 krizės poveikį užimtumui ir socialinį poveikį, be kita ko, įgyvendinant priemones, pavyzdžiui, sutrumpinto darbo laiko tvarką, ir užtikrinant veiksmingą aktyvumo skatinimo paramą.

                  3.

                  Skubiai imtis priemonių likvidumui ir nuolatiniam kreditų ir kitokio finansavimo srautui į ekonomiką užtikrinti, daugiausia dėmesio skiriant labiausiai nuo krizės nukentėjusioms MVĮ. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į saugų ir darnų transportą ir logistiką, švarią ir efektyvią energijos gamybą bei vartojimą, aplinkos infrastruktūrą ir labai didelio pralaidumo skaitmeninę infrastruktūrą ir skaitmeninius įgūdžius. Didinti viešojo administravimo veiksmingumą ir skaitmeninimą ir skatinti įmonių skaitmeninę transformaciją.

                  4.

                  Tęsti ir užbaigti reformas laikantis 2018 m. birželio 22 d. euro grupėje po programos įgyvendinimo prisiimtų įsipareigojimų, kad pradėjus laipsniškai mažinti dėl COVID-19 protrūkio nustatytus apribojimus, atsinaujintų tvarus ekonomikos atsigavimas.

         Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            J. KLOECKNER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

         (3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 42.

         (4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

         (5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

         (6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

         (7)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (OL L 140, 2013 5 27, p. 1).

         (8)  2018 m. liepos 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1192 pradėti griežtesnę priežiūrą Graikijoje (OL L 211, 2018 8 22, p. 1).

         (9)  2019 m. vasario 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/338 dėl griežtesnės priežiūros Graikijoje pratęsimo (OL L 60, 2019 2 28, p. 17).

         (10)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.