title: Recommendation for a Council opinion on the updated stability programme of Cyprus, 2009-2013

text:
     LT

LT        LT
 ---pagebreak---        EUROPOS KOMISIJA

                                     Briuselis, 2010.5.12
                                     SEK(2010) 595 galutinis

                         Rekomendacija

                    TARYBOS NUOMONĖ

     dėl atnaujintos 2009–2013 m. Kipro stabilumo programos

LT                                                             LT
 ---pagebreak---                                  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.      BENDROSIOS APLINKYBĖS

     Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė
     sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariam augimui, leidžiančiam kurti
     naujas darbo vietas. Pakto 2005 m. reforma ne tik patvirtintas jo naudingumas įtvirtinant
     fiskalinę drausmę, bet taip pat siekta stiprinti jo veiksmingumą, ekonominius pagrindus ir
     užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Visų pirma juo suteikta galimybė lanksčiau
     taikyti taisykles, kuriomis reglamentuojama perviršinio deficito procedūra, ypač kiek tai
     susiję su išskirtinių aplinkybių apibrėžimu ir perviršinio deficito ištaisymo terminų nustatymu.

     Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir
     ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo1, kuris yra Stabilumo ir augimo pakto
     dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba
     konvergencijos programas ir kasmet atnaujinamus programų variantus. Bendrąją valiutą jau
     įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendrosios valiutos
     dar neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas.

     Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su
     Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2008 m. kovo 4 d. pateikė nuomonę dėl pirmosios
     Kipro stabilumo programos. Reglamente numatyta, kad atnaujintas stabilumo ir
     konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis Komitetas. Pagal tą pačią
     nurodytą procedūrą jas gali nagrinėti ir Taryba.

     2.      ATNAUJINTOS PROGRAMOS VERTINIMO APLINKYBĖS

     Komisija išnagrinėjo naujausią 2010 m. balandžio 1 d. pateiktą atnaujintą Kipro stabilumo
     programą ir priėmė Tarybos nuomonės dėl jos rekomendaciją.

     Siekiant apibūdinti aplinkybes, kuriomis vertinama atnaujintoje stabilumo programoje
     pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose apibendrinama:

     (1)    2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatas (Europos ekonomikos atkūrimo
            planas);

     (2)    Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos 2009 m. spalio 20 d. išvados dėl išeities iš
            krizės strategijos;

     (3)    naujausias šalies padėties vertinimas pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę
            funkciją (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos
            santrauka).

     1
            OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm.

LT                                                        2                                             LT
 ---pagebreak---      2.1.    2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatas (Europos ekonomikos atkūrimo
             planas)

     Atsižvelgdama į precedento neturinčio masto 2008–2009 m. pasaulinę finansų rinkų ir
     pasaulio ekonomikos krizę Europos Komisija paragino patvirtinti Europos ekonomikos
     atkūrimo planą (EEAP)2. Plane siūlytas darnus anticiklinis makroekonominis atsakas į krizę –
     plataus užmojo ekonomikos rėmimo veiksmai, t. y.: i) skubi 200 mlrd. EUR (1,5 % ES BVP)
     vertės biudžetinė paskata, kuri atsirastų, jei valstybės narės padidintų biudžetą 170 mlrd. EUR
     (apie 1,2 % ES BVP) ir ES suteiktų maždaug 30 mlrd. EUR (apie 0,3 % ES BVP)
     neatidėliotinų veiksmų finansavimą; ii) prioritetiniai veiksmai, įtvirtinti Lisabonos
     strategijoje, kurių tikslas – pritaikyti ekonomiką prie ilgalaikių iššūkių toliau įgyvendinant
     struktūrines reformas, kuriomis didinamas potencialus augimas. Plane raginta fiskalinę
     paskatą įvairiose valstybėse narėse diferencijuoti atsižvelgiant į valdžios sektoriaus finansų
     tvarumo ir konkurencingumo padėtį. Visų pirma euro zonai nepriklausančių valstybių narių,
     kurių išorės ir vidaus disbalansas didelis, biudžeto politika turėtų būti iš esmės skirta šiam
     disbalansui ištaisyti. 2008 m. gruodžio 11 d. Europos Vadovų Taryba planui pritarė.

     2.2.    Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos 2009 m. spalio 20 d. išvados dėl išeities iš
             krizės strategijos

     Kadangi esama pirmųjų atsigavimo po krizės požymių, visų pirma ekonominė veikla liovėsi
     sparčiai lėtėti, stabilizavosi finansų rinkos ir padidėjo pasitikėjimas, 2009 m. spalio 20 d.
     Taryba padarė išvadą, kad nors ekonomikos atsigavimas yra trapus ir dar neatėjo laikas
     nutraukti paramą, vyriausybių teikiamą ekonomikai ir finansų sektoriui, reikia parengti
     suderintą įvairiapusio ekonomikos skatinimo politikos nutraukimo strategiją. Tokia strategija
     turėtų būti užtikrinama stabilizavimo ir tvarumo aspektų pusiausvyra, atsižvelgiama į įvairių
     politikos priemonių tarpusavio sąveiką, taip pat į pasaulio mastu vykstančias diskusijas.
     Išankstinis tokios strategijos parengimas ir informavimas apie ją padėtų užtikrinti pasitikėjimą
     vidutinės trukmės politika ir pateisinti lūkesčius. Norint sustabdyti skolos augimą, galiausiai
     pradėti ją mažinti ir atkurti patikimą fiskalinę būklę, reikia ne tik panaikinti Europos
     ekonomikos atkūrimo programoje numatytas skatinamąsias priemones, bet ir įgyvendinti
     esminį fiskalinį konsolidavimą. Viešųjų finansų efektyvumo ir rezultatyvumo didinimas,
     intensyvesnis struktūrinių reformų vykdymas pageidautini net ir trumpuoju laikotarpiu – jie
     padės skatinti potencialų gamybos augimą ir skolos mažinimą. Taryba susitarė dėl šių
     fiskalinės išeities iš krizės strategijos principų: i) įvairių šalių strategija turėtų būti
     koordinuojama, nuosekliai įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą; ii) reikia laiku naikinti
     fiskalines skatinamąsias priemones atsižvelgiant į konkrečią šalių padėtį; iii) konsolidavimo
     sparta turėtų būti didelė ir daugumoje šalių struktūriniu požiūriu turės gerokai viršyti 0,5 %
     BVP per metus; iv) strategijos patikimumas turėtų būti paremtas priemonėmis, kuriomis
     siekiama gerinti valstybės finansų kokybę, ir ambicingomis struktūrinių reformų
     priemonėmis, kuriomis siekiama didinti užimtumą ir potencialų augimą.

     2
            2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatas Europos Vadovų Tarybai.

LT                                                     3                                                LT
 ---pagebreak---      2.3.    Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos programos pateiktas vertinimas

     2009 m. balandžio 3 d. nuomonėje Taryba ankstesnės atnaujintos 2008–2012 m. stabilumo
     programos vertinimą apibendrino taip. Taryba laikėsi nuomonės, kad „dėl reikšmingų
     skatinimo priemonių, 2009 m. priimtų pagal EEAP, fiskalinė politika 2009 m. bus ekspansinė.
     Numatoma, kad ateinančiais metais fiskalinis balansas toliau blogės. Dėl to laisvesnė fiskalinė
     politika nepateisinama atsižvelgiant į palyginti geras ekonomines perspektyvas ir didelį išorės
     disbalansą. Be to, atsižvelgiant į staigų pasaulio ekonominės aplinkos pablogėjimą, kai
     programos makroekonominio scenarijaus augimo prielaidos yra palankios, biudžeto strategijai
     kyla nemaža neigiama rizika. Atsižvelgiant į didelį išorės disbalansą, svarbiausias prioritetas
     būtų toliau laikytis griežtos politikos ir didinti fiskalinį tvarumą. Todėl Kipro fiskalinės
     politikos svarbiausias uždavinys – kontroliuoti einamąsias išlaidas ir vengti procikliškumo. Be
     to, valstybės finansų kokybės gerinimas taip pat svarbus sklandžiam ekonomikos
     sureguliavimui, turint omenyje jos disbalansą“. Atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba Kiprą
     paragino: „i) įgyvendinti planuojamą 2009 m. fiskalinę politiką, atitinkančią EEAP ir SAP,
     tuo pat metu vengiant tolesnio valstybės finansų būklės blogėjimo 2009 m., palyginti su
     tikslu; ii) ribojant išlaidų augimą 2010 m. ir vėlesniais metais sustabdyti numatomą fiskalinio
     deficito didėjimą, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų užtikrinta patikima fiskalinė būklė;
     iii) atsižvelgiant į numatomą visuomenės senėjimo poveikį valdžios sektoriaus išlaidoms,
     didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą įgyvendinant pensijų ir sveikatos priežiūros
     sistemų reformas“.

LT                                                 4                                                   LT
 ---pagebreak---                                                  Rekomendacija

                                           TARYBOS NUOMONĖ

                      dėl atnaujintos 2009–2013 m. Kipro stabilumo programos

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

     atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės
     priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo3, ypač į jo 5
     straipsnio 3 dalį (stabilumo programų atveju),

     atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

     pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

     PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

     (1)     [2010 m. xx XX d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2013 m. Kipro stabilumo
             programą.

     (2)     2009 m. ekonominė veikla susitraukė 1,7 %. Augimas Kipre buvo neigiamas pirmą
             kartą per pastaruosius trisdešimt penkerius metus. Augimą smarkiai slėgė silpna
             vidaus paklausa ir nepalanki išorės aplinka. Visų pirma dėl didelio namų ūkių
             įsiskolinimo ir griežtų skolinimo sąlygų, darbo rinkos perspektyvų blogėjimo ir
             neigiamo pasitikėjimo poveikio sumažėjo privatus vartojimas. Tuo pat metu
             sumažėjus būsto paklausai iš užsienio, esant nedideliam pajėgumų panaudojimo
             lygiui ir vykstant įmonių balanso restruktūrizavimui, įvyko didelė korekcija
             investicijų srityje. Valdžios sektoriaus vartojimas buvo vienintelis ekonominę veiklą
             palaikęs paklausos komponentas, iš dalies dėl 1½ % BVP dydžio skatinamųjų
             priemonių paketo, įgyvendinto pagal EEAP. Didelį spaudimą valstybės finansams
             sukėlė ne tik šios diskrecinės priemonės, bet ir ekonominės veiklos susitraukimas,
             turto bumo slopimas ir augimo struktūra, kuriai būdingos mažesnės mokestinės
             pajamos. Todėl valdžios sektoriaus finansų srityje 2008 m. buvusį 0,9 % BVP
             perteklių pakeitė 6,1 % BVP deficitas. Krizė taip pat išryškino susikaupusį didelį
             išorės disbalansą, kuris atspindi ir menką privačiojo sektoriaus grynųjų santaupų
             lygį, ir valdžios sektoriaus grynosios pozicijos prastėjimą bei konkurencingumo
             sumažėjimą. Atsigavimo perspektyvas, kaip manoma, slėgs silpna vidaus paklausa ir
             vangus išorės atsigavimas. Prognozuojama, kad BVP augimas 2010 m. dar sumažės,
             nors ir mažesniu mastu, o 2011 m. šiek tiek atsigaus. Taigi vidutinės trukmės
             laikotarpiu Kiprui tenka uždavinys skatinti augimą trapaus pasaulio ekonomikos

     3
            OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm.

LT                                                        5                                          LT
 ---pagebreak---             atsigavimo sąlygomis ir kartu spręsti esamo makroekonominio disbalanso problemą
            toliau vykdant patikimą fiskalinę politiką. Ilgainiui šaliai teks didinti valstybės
            finansų tvarumą atsižvelgiant į visuomenės senėjimą.

     (3)    Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, taip
            pat nukentėjo gamybos apimties potencialas. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo
            galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui
            taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės
            poveikis pasireikš kartu su neigiamu visuomenės senėjimo poveikiu potencialiai
            gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai
            svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų
            pirma Kiprui svarbu imtis reformų darbo rinkos srityje, ypač plėtoti mokymosi visą
            gyvenimą galimybes, visų pirma žemos kvalifikacijos darbuotojų, vyresnio amžiaus
            darbuotojų ir bedarbių, taip pat užtikrinti veiksmingą planuojamų techninio ir
            profesinio mokymo reformų įgyvendinimą laiku. Be to, reikia geriau suderinti darbo
            užmokesčio augimą su našumu, užimtumo augimu ir konkurencingumu.

     (4)    Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad realiojo BVP augimas
            padidės nuo -1,7 % 2009 m. iki 0,5 % 2010 m., o likusiu programos laikotarpiu
            vidutiniškai sieks maždaug 2,6 %. Remiantis šiuo metu turima informacija4, galima
            teigti, kad šis scenarijus pagrįstas palankiomis augimo prielaidomis visu programos
            laikotarpiu. Visų pirma numatoma teigiama privataus vartojimo tendencija, kurią
            skatins šiek tiek optimistiškas užimtumo ir darbo užmokesčio augimas. Programoje
            numatoma, kad realus investicijų į statybą augimas trumpuoju laikotarpiu tebebus
            neigiamas, o antroje programos laikotarpio pusėje atsigaus. Tačiau perspektyviniai
            rodikliai leidžia manyti, kad statybos sektoriaus korekcija vidutinės trukmės
            laikotarpiu bus didesnė, negu numatoma programoje. Be to, nors ekonominės
            perspektyvos gerėja, dėl pagrindinių Kipro prekybos partnerių atsigavimo trapumo
            programoje numatytam makroekonominiam scenarijui kyla neigiama rizika, kuri
            nėra nereikšminga. Ekonominės veiklos susitraukimas 2009 m. lėmė didelę, nors ir
            dalinę, užsienio prekybos deficito korekciją, tačiau šis deficitas vis dėlto tebėra
            didelis – 8,5 % BVP, ir programoje numatoma, kad iki 2013 m. jis vėl staigiai
            padidės iki 12,9 % BVP, nes manoma, kad atsigaus importas. Išorinis disbalansas
            tikriausiai slėgs ekonomikos augimą vidutinės trukmės laikotarpiu. Reikės finansuoti
            dideles viešojo sektoriaus neigiamas santaupas – užsienio skola arba vidaus
            privačiomis santaupomis. Taigi einamosios sąskaitos disbalanso koregavimui reikės
            arba didesnių išlaidų skolai finansuoti, arba didesnių privačiojo sektoriaus santaupų.
            Pastaruoju atveju gamybos apimties augimas būtų lėtesnis, nes būtų mažesnis
            privatus vartojimas ar investicijos (išstūmimo poveikis). Programoje pateiktos
            infliacijos projekcijos atrodo tikroviškos.

     (5)    Remiantis programa, valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. smarkiai pablogėjo –
            2008 m. buvusį 0,9 % BVP perteklių pakeitė 6,1 % BVP deficitas ir tai daugiausia
            lėmė krizės poveikis valstybės finansams, bet prisidėjo ir skatinamosios priemonės,
            kurių poveikis sudarė 1½ % BVP ir kurias Vyriausybė patvirtino pagal Europos
            ekonomikos atkūrimo planą (EEAP). Pagal programą planuojama, kad fiskalinė

     4
           Vertinime visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozę, taip pat į kitą po
           to gautą informaciją.

LT                                                      6                                                          LT
 ---pagebreak---            politika bus ribojamojo pobūdžio siekiant panaikinti perviršinį deficitą iki 2013 m.
           pagal numatomą augimo scenarijų.

     (6)   Atnaujintoje programoje nurodytas 2010 m. biudžeto tikslas – 6 % BVP deficitas.
           2010 m. biudžeto įstatyme (jį Parlamentas priėmė 2009 m. gruodžio 24 d.) remiantis
           apskaičiuotu maždaug 3 % BVP 2009 m. deficito rezultatu nustatytas 4,5 % BVP
           siektinas deficitas. Galutinis 2009 m. rezultatas buvo 6 % BVP deficitas, tad
           remiantis biudžeto įstatymu galima manyti, kad deficitas bus dar didesnis. Tačiau į
           programą įtrauktos priemonės, kuriomis siekiama sustabdyti tolesnį biudžeto būklės
           blogėjimą ir stabilizuoti deficitą tokiu pat lygiu kaip ir 2009 m. Atnaujintoje
           programoje numatoma, kad pajamų ir BVP santykis 2010 m., palyginti su 2009 m.
           rezultatu, padidės maždaug 1¼ procentinio punkto. Numatoma, kad viešosios
           išlaidos padidės 1¼ procentinio punkto BVP. Planuojamas tolesnis pirminių išlaidų
           augimas, kurį daugiausia skatins tolesnis socialinių pervedimų, subsidijų ir išlaidų
           darbo užmokesčiui viešajame sektoriuje didėjimas. Atnaujintoje programoje
           nustatyta, kad mokamų palūkanų suma toliau mažės ir smuks ¼ procentinio punkto
           BVP, nors skola ir didėja. Planuojama, kad viešųjų investicijų lygis bus toks pat kaip
           2009 m. Apskritai, kaip matyti iš programos, fiskalinės politikos krypčių, vertinant
           pagal struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą balansą atmetus vienkartines
           ir kitas laikinąsias priemones), sugriežtinimo poveikis 2010 m. sudarys maždaug
           ½ % BVP.

     (7)   Pagrindinis programos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – sumažinti
           valdžios sektoriaus balansą iki mažesnio dydžio negu 3 % BVP pamatinė vertė iki
           2013 m. Programoje numatoma, kad nominalusis biudžeto deficitas sumažės iki
           4,5 % BVP 2011 m. (nuo 6,1 % ankstesniais metais) iki 3,4 % 2012 m. ir galiausiai
           iki 2,5 % 2013 m. Manoma, kad panašiai kis ir pirminis balansas, kuris nuo 3,7 %
           BVP deficito 2010 m. iki laikotarpio pabaigos pasieks balansą. Struktūrinis deficitas,
           apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, po 2010 m. toliau mažės ir 2011 m.
           sudarys maždaug 3½ % BVP, 2012 m. bus kiek mažesnis nei 3 %, o 2013 m. sudarys
           2¼ %. Fiskalinių priemonių vidutinis metinis poveikis 2010–2013 m. sudarys 3/4 %
           BVP. Koregavimas atkeltas į laikotarpio pradžią, nors 2010 m. priimtų priemonių
           poveikis visiškai pasireikš tik 2011 m. Be to, priemonės, kurių imtasi pagal EEAP,
           bus panaikintos tik 2010 m. pabaigoje. Planuojama, kad konsolidavimas bus
           užtikrintas visų pirma didinant biudžeto pajamas, kurios, kaip numatoma, 2010–
           2013 m. padidės 2,6 procentinio punkto BVP, o išlaidų mažinimo indėlis sudarys
           papildomą procentinį punktą BVP. Pajamų rėmimo priemonės, be kita ko, apima
           kovą su mokesčių slėpimu, miestų planavimo pažeidimų amnestiją, minimalių akcizų
           naftos produktams tarifų derinimą ir lengvatinio PVM tarifo taikymą maisto
           produktams ir vaistams, taip pat pajamas iš dividendų iš pusiau vyriausybinių
           organizacijų. Dėl priemonių išlaidų dalyje, didžioji dalis programoje numatomo
           koregavimo susijusi su veiklos sąnaudų kontrole ir einamųjų pervedimų mažinimu.
           Programoje išvardytos išlaidų kategorijos, kuriose bus imtasi konsolidavimo, kai bus
           pasiektas sutarimas su socialiniais partneriais, susijusios su socialinių pervedimų
           tikslingumo didinimu ir išlaidų darbo užmokesčiui viešajame sektoriuje dydžio bei jų
           augimo spartos varžymu. Atnaujintoje programoje patvirtintas įsipareigojimas siekti
           konkretaus šalies vidutinės trukmės biudžeto tikslo, t. y. subalansuotos biudžeto
           būklės struktūriniu požiūriu (t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso atmetus
           vienkartines ir kitas laikinąsias priemones). Vidutinės trukmės tikslas tinkamai
           atspindi Pakto tikslus. Programoje nustatytus deficito tikslus atitinkantys struktūrinio

LT                                               7                                                    LT
 ---pagebreak---              balanso rodikliai leidžia manyti, kad vidutinės trukmės tikslas programos laikotarpiu
             nebus pasiektas.

     (8)     Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni, negu numatoma programoje. Visų pirma
             atnaujintoje programoje pateiktas makroekonominis scenarijus grindžiamas visu
             programos laikotarpiu palankiomis ekonomikos augimo prielaidomis. Pajamų dalyje
             valstybės finansams kylanti rizika, ypač 2010–2011 m., didesnė negu ankstesniais
             metais ir siejama su galimu staigesniu ekonomikos augimo susitraukimu ir
             persiorientavimu į augimą, kuriam būdingos ne tokios didelės mokestinės pajamos.
             Atsižvelgiant į numatomą nuosaikų ekonomikos atsigavimą ir į spaudimą skatinti
             vidaus paklausą didinant viešąsias išlaidas, yra nemaža rizika, kad išlaidos gali būti
             didesnės, nei planuota. Ši rizika daugiausia susijusi su išlaidas didinančių papildomų
             biudžetų teikimo tais pačiais metais praktika, kuri, be numatomo lėšų perskirstymo,
             lėmė einamųjų išlaidų padidėjimą. Be to, atsižvelgiant į pastarųjų metų rezultatus ir
             tikslingo socialinių išmokų skyrimo mechanizmo nebuvimą, taip pat į šiek tiek
             optimistiškas užimtumo (taigi nedarbo) augimo projekcijas, socialiniai pervedimai
             gali būti didesni, negu tikimasi.

     (9)     Apskaičiuota, kad bendrosios valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2009 m.
             padidėjo nuo 48,4 % BVP ankstesniais metais iki 56,2 %. Be deficito padidėjimo ir
             BVP augimo sumažėjimo, prie skolos santykio padidėjimo prisidėjo ir atsargų bei
             srautų koregavimas, kurio poveikis sudarė 1 procentinį punktą BVP. Šis koregavimas
             atspindi valstybės turto susikaupimą dėl per didelio finansavimo 2009 m. pabaigoje
             siekiant įvykdyti 2010 m. sausio mėn. pradžioje vykdytinus įsipareigojimus.
             Numatoma, kad skolos santykis programos laikotarpiu didės ir tai daugiausia lems
             nuolatinis, nors ir mažėjantis, pirminis deficitas. 2010 m. skolos santykis viršys 60 %
             BVP pamatinę vertę ir numatoma, kad ji bus viršijama visu programos laikotarpiu.
             Numatoma, kad skolos santykis 2011 ir 2012 m. padidės iki maždaug 63 % BVP, o
             vėliau šiek tiek sumažės. Atsižvelgiant į makroekonominiam scenarijui ir biudžeto
             tikslams kylančią neigiamą riziką, skolos santykio raida gali būti mažiau palanki,
             negu numatoma programoje.

     (10)    Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui gerokai didesnis už ES vidurkį
             pirmiausia dėl palyginti smarkaus pensijų išlaidų, išreikštų procentine BVP dalimi,
             didėjimo per ateinančius dešimtmečius iš dalies dėl to, kad pensijų sistema tebėra
             kuriama. Programoje aptariama 2009 m. balandžio mėn. patvirtinta pensijų reforma,
             dėl kurios turėtų šiek tiek sumažėti pensijų išlaidų augimas ir, kas daug svarbiau,
             turėtų padidėti socialinio draudimo įmokų tarifai. Įgyvendinant reformą, pagerėtų
             ilgalaikis pensijų sistemos balansas ir sumažėtų tvarumui kylanti rizika, tačiau tai
             nedaro poveikio bendram vertinimui. Dėl programoje apskaičiuotos 2009 m.
             biudžeto būklės ir visuomenės senėjimo poveikio biudžetui didėja tvarumo atotrūkis.
             Vidutinės trukmės laikotarpiu pagerinus pirminį balansą ir įgyvendinant tolesnes
             priemones, kuriomis būtų ribojamas didelis su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų,
             ypač išlaidų pensijoms ir sveikatos priežiūrai, didėjimas, mažėtų valstybės finansų
             tvarumui kylanti rizika, kurią 2009 m. tvarumo ataskaitoje5 Komisija įvertino kaip

     5
            2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares
            būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas
            strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų
            komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos
            iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

LT                                                       8                                                           LT
 ---pagebreak---             didelę. Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad
            BVP augimo rodikliai tik laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki
            krizės, o mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį, ir į kurias įtrauktas
            numatomas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimas, rodo, kad
            programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja verte ir darant
            prielaidą, kad politika nebus keičiama, būtų beveik pakankama siekiant skolos ir
            BVP santykį stabilizuoti iki 2020 m.

     (11)   Kelerius pastaruosius metus Kipras viršijo biudžeto tikslus, tačiau ekonominė veikla
            tuo metu sparčiai augo, o augimo struktūrai buvo būdingos didelės mokestinės
            pajamos. Pastaraisiais metais biudžeto sistema pagerinta, nes priimta Finansų
            valdymo apskaitos sistema, pradėta laipsniškai diegti trejų metų vidutinės trukmės
            biudžeto sistema (VTBS), o biudžeto sudarymą pradėta grįsti programomis ir
            rezultatais. Tačiau dėl praktikos, kai tais pačiais metais buvo priimami papildomi
            biudžetai, einamosios išlaidos buvo didesnės už numatytas perskirstyti lėšas.
            Remiantis programa, šios praktikos bus atsisakyta visapusiškai įgyvendinus naują
            biudžeto sudarymo sistemą, todėl biudžeto sudarymo procesas bus veiksmingesnis ir
            rezultatyvesnis, ir tai padės riboti išlaidas. Dėl naujo biudžeto sudarymo proceso taip
            pat atsiras patikimas išlaidų perskirstymo pagrindas siekiant daugiau lėšų skirti
            augimą skatinančiai veiklai nenukrypstant nuo nacionalinėje reformų programoje
            nustatytų prioritetų. Tačiau šią naują sistemą dar tik pradedama įgyvendinti;
            numatoma, kad ji visiškai veiks tik 2012 m. Taigi, jos poveikis galėtų pasireikšti tik
            vidutinės trukmės laikotarpiu. Naujosios sistemos įgyvendinimas laiku bus itin
            svarbus siekiant, kad valstybės finansų konsolidavimas būtų sėkmingas ir tvarus.

     (12)   Programoje pripažįstama, kad valstybės finansų kokybė yra svarbi kaip priemonė
            potencialiam augimui paremti ir ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui užtikrinti.
            Visų pirma programoje atkreipiamas dėmesys į būsimą VTBS ir programomis bei
            rezultatais pagrįsto biudžeto sudarymo poveikį visapusiškai įgyvendinus šias
            sistemas, siekiant gerinti išteklių skyrimą augimą skatinančioms prioritetinėms
            sritims kartu siekiant geriau kontroliuoti neproduktyvias išlaidas. Išlaidų dalyje
            programoje apžvelgiami naujausi projektai, kuriais siekiama gerinti infrastruktūrą
            pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, taip pat priemonės, kuriomis
            siekiama gerinti švietimą plačiau naudojant kompiuterius pradinio ir vidurinio
            ugdymo sistemose bei skatinant pažangą mokslinių tyrimų ir akademinėse įstaigose.
            Atnaujintoje programoje taip pat numatomas lėšų skyrimas viešųjų ligoninių
            restruktūrizavimui į savarankiškus vienetus ir nacionalinės sveikatos sistemos
            patvirtinimas siekiant didinti veiksmingumą ir tam pasitelkiant reguliuojamą
            konkurenciją bei išlaidų mažinimą. Tai atrodo ypač svarbu siekiant kontroliuoti
            numatomą su visuomenės senėjimu susijusį išlaidų didėjimą. Pajamų dalyje
            programoje pabrėžiamas teigiamas poveikis, kurį darys VTBS įvedimas siekiant
            gerinti pajamų prognozių tikslumą ir jautrumą vidutinės trukmės laikotarpiu.
            Valdžios institucijos pažymi, kad atsižvelgus į pastarųjų metų mokesčių elastingumo
            nepastovumą, kurį lėmė turto bumas, pajamų projekcijos buvo patikslintos,
            atsižvelgiant į turto kainų poveikį ir BVP augimo struktūrą. Programoje taip pat
            pažymima, kad valdžios institucijos nuolat stebi mokesčių ir pašalpų sistemą,
            siekdamos užtikrinti, kad už darbą būtų atlyginama, ir kartu užtikrinti paramą
            pažeidžiamoms socialinėms grupėms.

     (13)   Apskritai, atsižvelgiant į minėtą biudžeto tikslams kylančią riziką, galima laikyti, kad
            strategija, pagal kurią ekspansinė fiskalinė politika bus taikoma ir 2010 m., atitinka

LT                                                9                                                    LT
 ---pagebreak---              EEAP. Tačiau dėl neigiamo ekonomikos krizės poveikio valdžios sektoriaus deficitas
             2010 m. tebesieks 6 % BVP, o vėlesniais metais laipsniškai sumažės iki mažesnio
             dydžio negu 3 % pamatinė vertė. Nors programos strategijoje numatoma, kad
             fiskalinių priemonių vidutinis metinis poveikis 2010–2013 m. laikotarpiu sudarys ¾
             procentinio punkto BVP, yra rizika, kad šis poveikis bus mažesnis. Taigi,
             atsižvelgiant į riziką, fiskalinės priemonės gali būti nepakankamos, norint, kaip
             planuojama, sumažinti deficitą iki mažesnio dydžio negu 3 % BVP pamatinė vertė
             iki 2013 m. Be to, žvelgiant į programoje pateiktos konsolidavimo strategijos
             struktūrą atrodo, kad ji daugiausia pagrįsta pajamas didinančiomis priemonėmis, o
             išlaidų mažinimas yra minimalus. Iš esmės programoje numatoma, kad 2013 m.
             išlaidų ir BVP santykis stabilizuosis aukštesniu lygiu, palyginti su 2009 m. rezultatu.
             Priemonės, kuriomis ši padėtis galėtų būti iš pagrindų pakeista, vis dar aptariamos su
             socialiniais partneriais, tad yra rizika dėl jų sąlygų ir jų įgyvendinimo laiko. Todėl
             skolos santykio, kuris, kaip planuojama, nuo 2010 m. viršys 60 % BVP, raida taip pat
             gali būti mažiau palanki, negu numatoma atnaujintoje programoje.

     (14)    Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl
             stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir
             neprivalomi duomenys.

     Daroma bendra išvada, kad Kipro valstybės finansų būklė gerokai pablogėjo ir tai lėmė
     ekonomikos nuosmukis bei fiskalinė politika, kuri dėl reikšmingų skatinamųjų priemonių,
     priimtų pagal EEAP, buvo ekspansinė. Todėl biudžeto balansas 2009 m. iš 0,9 % BVP
     pertekliaus 2008 m. virto 6,1 % BVP deficitu. Programoje apibrėžiamas konsolidavimo
     planas, kurio įgyvendinimas bus pradėtas 2010 m. ir pagal kurį siekiama sumažinti valdžios
     sektoriaus deficitą iki mažesnio dydžio negu 3 % BVP pamatinė vertė iki 2013 m. Tačiau
     koregavimą planuojama atlikti daugiausia biudžeto pajamų dalyje, o išlaidų ir BVP santykis
     tebėra rekordiškai didelis. Be to, trapaus pasaulio ekonomikos atsigavimo sąlygomis biudžeto
     strategijai kyla didelė neigiama rizika, nes augimo prielaidos, kuriomis pagrįstas programos
     makroekonominis scenarijus, yra palankios. Atsižvelgiant į didelį vidaus ir išorės disbalansą,
     prioritetas turėtų būti toliau laikytis patikimos politikos ir didinti fiskalinį tvarumą. Todėl
     einamųjų išlaidų kontrolė įgyvendinant veiksmingą daugiametę biudžeto sistemą būtų itin
     svarbi priemonė, kuri paremtų konsolidavimo planų ir biudžeto tikslų įgyvendinimą. Be to,
     valstybės finansų kokybės gerinimas taip pat svarbus ir sklandžiam ekonomikos
     sureguliavimui, turint omenyje jos disbalansą, visų pirma didinant potencialųjį BVP bei
     konkurencingumą ir toliau mažinant išorės disbalansą.

     Atsižvelgiant į pateiktą vertinimą, Kipras raginamas:

     i)      užtikrinti, kad 2010 m. deficitas sudarytų ne daugiau kaip 6 % BVP, jei reikia,
             stiprinant konsolidavimo priemones, ypač tuo atveju, jeigu makroekonominiai
             pokyčiai būtų mažiau palankūs, negu numatyta programos scenarijuje, ir laiku imtis
             veiksmų konsolidavimo strategijai, kuri būtų labiau pagrįsta išlaidomis, apibrėžti;
             neapsiriboti paskelbtomis fiskalinėmis priemonėmis ir pasinaudoti visomis
             galimybėmis spartinti fiskalinį konsolidavimą ir bendrosios valstybės skolos santykio
             mažinimą, kad jis vėl būtų mažesnis už pamatinę vertę;

     ii)     kaip numatyta, įgyvendinti veiksmingą daugiametę biudžeto sistemą siekiant
             užtikrinti biudžeto tikslų laikymąsi ir ryžtingai riboti išlaidas vidutinės trukmės
             laikotarpiu;

LT                                                 10                                                  LT
 ---pagebreak---      iii)   gerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, įgyvendinant reformų priemones,
            kuriomis būtų kontroliuojamos pensijų ir sveikatos priežiūros išlaidos, kad būtų
            apribotas numatomas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimas.

LT                                            11                                               LT
 ---pagebreak---                 Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas
                                                      2008    2009    2010    2011    2012    2013
                                       2010 m.
                                    balandžio mėn.     3,6    -1,7     0,5     1,5     3,0     3,2
                                          SP
                                        2010 m.                                        nėra    nėra
            Realusis BVP
                                     gegužės mėn.      3,6    -1,7    -0,4     1,3    duome   duome
            (pokytis, %)
                                         COM                                            nų      nų
                                                                                nėra
                                    2009 m. vasario
                                                       3,8     2,1     2,4     3,0     3,2    duome
                                       mėn. SP
                                                                                nų
                                       2010 m.
                                    balandžio mėn.     4,4     0,2     2,7     2,0     2,0     2,0
                                          SP
                                        2010 m.                                        nėra    nėra
           SVKI infliacija
                                     gegužės mėn.      4,4     0,2     2,7     2,5    duome   duome
               (%)
                                         COM                                            nų      nų
                                                                                nėra
                                    2009 m. vasario
                                                       4,4     2,0     2,5     2,5     2,5    duome
                                       mėn. SP
                                                                                nų
                                       2010 m.
                                    balandžio mėn.     2,9    -1,3    -2,4    -2,5     -1,6    -0,5
                                          SP
                                        2010 m.                                        nėra    nėra
     Gamybos apimties atotrūkis1
                                     gegužės mėn.      3,4    -0,7    -2,1    -1,6    duome   duome
       (% potencialiojo BVP)
                                         COM                                            nų      nų
                                                                                nėra
                                    2009 m. vasario
                                                       0,8    -0,1    -0,6    -0,5     -0,2   duome
                                       mėn. SP
                                                                                nų
                                       2010 m.
                                    balandžio mėn.    -17,7   -8,5    -11,5   -12,2   -12,6   -12,9
                                          SP
      Grynasis skolinimas arba
                                        2010 m.                                        nėra    nėra
      skolinimasis kitų pasaulio
                                     gegužės mėn.     -17,6   -8,2    -6,8    -6,7    duome   duome
            šalių atžvilgiu
                                         COM                                            nų      nų
               (% BVP)
                                                                                nėra
                                    2009 m. vasario
                                                      -12,4   -12,1   -11,5   -10,9   -10,2   duome
                                       mėn. SP
                                                                                nų
                                       2010 m.
                                    balandžio mėn.    43,5    40,3    41,6    42,8    43,6    44,2
                                          SP
                                        2010 m.                                        nėra    nėra
     Valdžios sektoriaus pajamos
                                     gegužės mėn.     43,5    40,3    41,2    41,3    duome   duome
              (% BVP)
                                         COM                                            nų      nų
                                                                                nėra
                                    2009 m. vasario
                                                      45,3    43,8    44,0    44,4    44,8    duome
                                       mėn. SP
                                                                                nų
                                       2010 m.
                                    balandžio mėn.    42,6    46,4    47,6    47,2    47,0    46,7
                                          SP
                                        2010 m.                                        nėra    nėra
     Valdžios sektoriaus išlaidos
                                     gegužės mėn.     42,6    46,4    48,3    49,0    duome   duome
              (% BVP)
                                         COM                                            nų      nų
                                                                                nėra
                                    2009 m. vasario
                                                      44,3    44,6    45,5    46,3    47,1    duome
                                       mėn. SP
                                                                                nų
     Valdžios sektoriaus balansas
              (% BVP)                  2010 m.         0,9    -6,1    -6,0    -4,5     -3,4    -2,5
                                    balandžio mėn.

LT                                                    12                                              LT
 ---pagebreak---                                                 SP
                                              2010 m.                                                           nėra        nėra
                                            gegužės mėn.           0,9        -6,1        -7,1       -7,7      duome       duome
                                               COM                                                               nų          nų
                                                                                nėra
                                           2009 m. vasario
                                                                   1,0        -0,8        -1,4       -1,9        -2,2      duome
                                              mėn. SP
                                                                                nų
                                              2010 m.
                                           balandžio mėn.          3,7        -3,6        -3,7       -2,1        -1,0        0,1
                                                 SP
                                               2010 m.                                                          nėra        nėra
              Pirminis balansas
                                            gegužės mėn.           3,7        -3,6        -4,4       -4,8      duome       duome
                  (% BVP)
                                                COM                                                              nų          nų
                                                                                nėra
                                           2009 m. vasario
                                                                   3,9        1,5         0,8         0,2        -0,2      duome
                                              mėn. SP
                                                                                nų
                                              2010 m.
                                           balandžio mėn.         -0,2        -5,6        -5,1       -3,5        -2,8       -2,3
                                                 SP
           Pagal ciklą pakoreguotas            2010 m.                                                          nėra        nėra
                   balansas1                gegužės mėn.          -0,4        -5,8        -6,3       -7,1      duome       duome
                   (% BVP)                      COM                                                              nų          nų
                                                                                nėra
                                           2009 m. vasario
                                                                   0,7        -0,8        -1,2       -1,7        -2,1      duome
                                              mėn. SP
                                                                                nų
                                              2010 m.
                                           balandžio mėn.         -0,2        -5,6        -5,2       -3,6        -2,9       -2,3
                                                 SP
                                               2010 m.                                                          nėra        nėra
            Struktūrinis balansas3
                                            gegužės mėn.          -0,4        -5,8        -6,3       -7,1      duome       duome
                  (% BVP)
                                                COM                                                              nų          nų
                                                                                nėra
                                           2009 m. vasario
                                                                   0,7        -0,8        -1,2       -1,7        -2,1      duome
                                              mėn. SP
                                                                                nų
                                              2010 m.
                                           balandžio mėn.         48,4        56,2       61,0        63,2       63,1        62,3
                                                 SP
      Bendroji valdžios sektoriaus             2010 m.                                                          nėra        nėra
                 skola                      gegužės mėn.          48,4        56,2       62,3        67,6      duome       duome
               (% BVP)                          COM                                                              nų          nų
                                                                                nėra
                                           2009 m. vasario
                                                                  49,3        46,8       45,4        44,2       44,2       duome
                                              mėn. SP
                                                                                nų
       Pastabos:
       1
         Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų
     perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.
       2
         Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 2,0, 2,8, 2,8, 2,8 ir 2,8 % atitinkamai 2009–2013 m.
        3
          Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios
     priemonės sudaro 0,1 % 2010, 2011 ir 2012 m. (visos mažinančios deficitą) pagal naujausią programą. Į Komisijos tarnybų
     2010 m. pavasario prognozę neįtraukta jokių vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių.
        Šaltinis:

       stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

LT                                                               13                                                                  LT


title: 2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Nyderlandų stabilumo programos

text:
               29.7.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 247/88

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2014 m. liepos 8 d.
   dėl 2014 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Nyderlandų stabilumo programos
   2014/C 247/17
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį;
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, kurioje daugiausia dėmesio skiriama pagrindinėms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)

               2010 m. liepos 13 d. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymais, priėmė Rekomendaciją dėl bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3); šios gairės kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)

               2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

               (4)

               2013 m. liepos 9 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2013 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl atnaujintos 2012–2017 m. Nyderlandų stabilumo programos. 2013 m. lapkričio 15 d. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (5) Komisija pateikė nuomonę dėl Nyderlandų 2014 m. biudžeto plano projekto;

               (5)

               2013 m. lapkričio 13 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2014 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2013 m. lapkričio 13 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Jungtinė Karalystė yra viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (6)

               2013 m. gruodžio 20 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius krizės padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą;

               (7)

               2014 m. kovo 5 d. Komisija paskelbė Nyderlandams skirtos nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatus. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Nyderlanduose tebėra susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų. Visų pirma dėmesį reikėtų skirti makroekonominiams pokyčiams, susijusiems su privačiojo sektoriaus įsiskolinimu ir vykdomu šio įsiskolinimo mažinimu, taip pat su likusiu būsto rinkos neveiksmingumu. Nors didelio einamosios sąskaitos pertekliaus keliama rizika nėra panaši į didelio deficito keliamą riziką, atsižvelgdama į Europos semestrą Komisija stebės Nyderlandų einamosios sąskaitos pokyčius;

               (8)

               2014 m. balandžio 29 d. Nyderlandai pateikė 2014 m. nacionalinę reformų programą, o 2014 m. balandžio 30 d. – 2014 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

               (9)

               2014 m. stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti, kad 2013 m. būtų tvariai naikinamas perviršinis deficitas ir kad iki 2015 m. biudžeto būklė priartėtų prie vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas yra ne didesnis kaip 0,5 % BVP struktūrinis deficitas, kuris atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Įgyvendintos papildomos didelio masto fiskalinės priemonės, tačiau planuojama, kad (perskaičiuotas) struktūrinis balansas 2014 m. išliks pastovus, palyginti su 2013 m., ir tai rodo didelį nuokrypį nuo minimalaus 0,5 % BVP koregavimo reikalavimo. Planuojama, kad 2015 m. (perskaičiuotas) struktūrinis balansas pagerės 0,3 procentinio punkto BVP. Ir 2014 m., ir 2015 m. išlaidos didėtų tokiu tempu, kuris atitinka išlaidų kriterijų. Atlikus Nyderlandų biudžeto strategijos bendrą vertinimą, matyti, kad koregavimo planas siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo iš dalies atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Pagal stabilumo programą viso valdžios sektoriaus bendroji skola 2015 m. stabilizuosis ir vėliau mažės. Nepriklausomo Nyderlandų ekonominės politikos analizės biuro parengtas makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Atrodo, kad biudžeto tikslams kyla didelė rizika, tačiau ji yra iš esmės subalansuota. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje tikimasi, kad struktūrinis balansas 2014 m. stabilizuosis ir 2015 m. pagerės 0,5 % BVP. Pagal Komisijos prognozę Nyderlandai išlaidų kriterijų atitiks 2014 m., tačiau neatitiks 2015 m. Kad išaugtų Nyderlandų ekonomikos augimo potencialas, itin svarbu, kad reikiamu konsolidavimu būtų išsaugotos ekonomikos augimą skatinančios išlaidos, pavyzdžiui, inovacijoms ir moksliniams tyrimams, įskaitant fundamentinius tyrimus, švietimui ir mokymui. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir Komisijos prognoze pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 Taryba mano, kad 2013 m. Nyderlandai tvariai sumažino savo valdžios sektoriaus deficitą iki mažiau nei 3 % BVP, tačiau šaliai kyla rizika, kad nuo 2014 m. bus smarkiai nukrypta nuo prevencinės dalies reikalavimų;

               (10)

               pagrindinis uždavinys – padėtis būsto rinkoje, kur per keletą dešimtmečių susidaręs nelankstumas ir iškreipiamosios paskatos daro įtaką būsto finansavimo ir atskirų sektorių taupymo modeliams. Namų ūkių tendencija bendrąjį hipotekinį įsiskolinimą didinti užstatant būstą iš esmės rodo, kad taikomos ilgalaikės fiskalinės paskatos, visų pirma visiškas hipotekos palūkanų neapmokestinimas. Nuo 2012 m. balandžio mėn. įgyvendinta įvairių priemonių, kuriomis iš dalies sprendžiama šių paskatų problema. Kai kurios iš jų susijusios su būsto finansavimo apmokestinimo koregavimu. Laipsniški veiksmai siekiant apriboti hipotekos palūkanų neapmokestinimą ir didinti amortizavimo paskatas yra pagrįsti, bet ši priemonė įvedama per lėtai, kad turėtų didelės įtakos amortizavimo tendencijoms. 100 % kredito dydžio ir įkeisto turto vertės santykis, kurį reikia pasiekti 2018 m., vis dar aukštas. Nuomos rinką varžo reglamentavimas ir tai, kad yra labai didelis socialinio būsto sektorius, kuriame taip pat egzistuoja ilgų rezervo sąrašų problema. Pastaruoju metu nustatyta labiau pajamomis grindžiama nuomos diferenciacija socialinio būsto sektoriuje yra žingsnis reikiama kryptimi, bet jos poveikis ribotas. Socialinio būsto įmonėms vis dar leidžiama statyti būstus, kurių mėnesio nuoma viršija socialinės nuomos viršutines ribas. Nors 2013 m. rekomendacijose paraginta užtikrinti, kad parama būtų skiriama namų ūkiams, kuriems jos labiausiai reikia, šia kryptimi darbas vis dar neužbaigtas. Todėl, nors siūlomomis priemonėmis einama reikiama kryptimi, bendras reformų tempas sprendžiant pagrindines problemas yra lėtas, todėl jį reikia spartinti, jei ekonominės aplinkybės yra tam palankios, kartu toliau užtikrinant, kad socialinis būstas būtų prieinamas palankių sąlygų neturintiems piliečiams, kurie negali gauti būsto rinkos sąlygomis, įskaitant būstą paklausiose vietose.

               (11)

               laipsniškai ilginant teisės aktais nustatytą pensinį amžių nuo 65 metų 2012 m. iki 67 metų 2023 m. padidintas ilgalaikis pensijų sistemos tvarumas. Nyderlandai pradėjo visapusiškas viešai ir privačiai finansuojamų pensijų sistemos pakopų ir ilgalaikės priežiūros sistemos reformas. Jas papildo reformos, kuriomis vyresnio amžiaus darbuotojai skatinami dirbti ilgiau ir didinamas judumas darbo rinkoje. Ilgalaikės priežiūros reformomis atsakomybė perduota savivaldybėms, kartu sumažintos bendros išlaidos ir dėmesys sutelktas į veiksmingumo didinimą. Tam tikras šių esminių reformų dalis dar reikia priimti. Likę uždaviniai apima tinkamą išlaidų ir rizikos pasidalijimą tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų; reikia stebėti ilgalaikės priežiūros kokybę ir prieinamumą. Ilgalaikės priežiūros reformos planų įgyvendinimas padėtų apriboti greitai augančias visuomenės senėjimo išlaidas ir taip būtų paremtas viešųjų finansų tvarumas. Šiuo atžvilgiu reikėtų užtikrinti, kad ilgalaikės priežiūros kokybė ir prieinamumas liktų tinkamo lygio;

               (12)

               vyriausybės pasiūlytomis darbo rinkos reformomis siekiama didinti dalyvavimą ir judumą darbo rinkoje. Dalyvavimo įstatymu siekiama padidinti dalyvavimą darbo rinkoje. Tačiau reformos dar nėra įtvirtintos įstatymiškai. Be to, reikia papildomų priemonių, kad būtų mažinamos fiskalinės paskatos nedirbti ir būtų suteikta daugiau įsidarbinimo galimybių žmonėms, esantiems darbo rinkos paribyje, įskaitant moteris, migrantų kilmės asmenis, neįgaliuosius ir vyresnio amžiaus žmones. Nyderlandai pranešė apie bedarbio pašalpų sistemos ir santykinai griežtų užimtumo apsaugos teisės aktų reformas, be kita ko, apie mokesčių paskatą, kuria didinamas dalyvavimas darbo rinkoje. Tačiau, nors šios priemonės tinkamos, jas visapusiškai įvertinti bus galima tik tuomet, kai jos bus faktiškai įgyvendintos. Sparčiau naikinant likusias neigiamas paskatas, kad antrasis šeimoje uždirbantis asmuo dirbtų daugiau valandų, galima toliau mažinti būsimą darbo jėgos pasiūlos trūkumą. Galiausiai geriau pasinaudojant esamu institucinės struktūros lankstumu, siekiant užtikrinti labiau diferencijuotą darbo užmokesčio didėjimą, galima paremti bendras namų ūkių pajamas, taigi ir vidaus paklausą, nemažinant konkurencingumo;

               (13)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (14)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (15)

               atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2 ir 4 rekomendacijose;

               (16)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Tuo remdamasi Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Nyderlandai taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

         REKOMENDUOJA Nyderlandams 2014–2015 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Panaikinus perviršinį deficitą, sustiprinti 2014 m. biudžeto priemones, atsižvelgiant į atsirandantį 0,5 % BVP atotrūkį (remiantis Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognoze), kuris reiškia, jog yra pavojus, kad gali būti smarkiai nukrypta nuo Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų. 2015 m. labai sustiprinti biudžeto strategiją, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiektas ir paskui išlaikytas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, ir užtikrinti, kad būtų laikomasi skolos taisyklės, siekiant tvariai mažinti valdžios sektoriaus skolos santykį. Toliau numatyti išlaidas srityse, kurios tiesiogiai svarbios ekonomikos augimui, tokiose kaip švietimas, inovacijos ir moksliniai tyrimai.

               2.

               Kai galima atsižvelgiant į ekonomikos sąlygas, aktyviau reformuoti būsto rinką: sparčiau įgyvendinti hipotekos palūkanų neapmokestinimo ribojimą, nustatyti labiau į rinką orientuotą nuomojamų būstų kainų nustatymo mechanizmą ir socialinio būsto nuomos kainą dar labiau susieti su namų ūkių pajamomis. Stebėti socialinio būsto reformų poveikį, susijusį su nedideles pajamas turinčių namų ūkių galimybėmis gauti socialinį būstą ir jį įpirkti. Tęsti pastangas siekiant užtikrinti, kad socialinio būsto politika būtų remiami namų ūkiai, kuriems labiausiai reikia paramos.

               3.

               Įgyvendinti antrosios pakopos pensijų sistemos reformas, užtikrinant tinkamą išlaidų ir rizikos pasidalijimą tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų. Laipsnišką teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimą paremti priemonėmis, skirtomis vyresnio amžiaus žmonių įsidarbinimo galimybėms didinti. Įgyvendinti numatytą ilgalaikės priežiūros srities reformą, siekiant užtikrinti tvarumą, kartu užtikrinant sąžiningą prieigą prie paslaugų ir jų kokybę, ir stebėti jos poveikį.

               4.

               Imtis papildomų priemonių dalyvavimui darbo rinkoje didinti, ypač žmonių, esančių darbo rinkos paribyje, ir mažinti neigiamas darbo apmokestinimo paskatas. Įgyvendinti užimtumo apsaugos teisės aktų ir bedarbio pašalpų sistemos reformas ir toliau spręsti darbo rinkos nelankstumo problemą. Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir atsižvelgiant į nacionalinę praktiką, numatyti labiau diferencijuotą darbo užmokesčio didėjimą visapusiškai pasinaudojant esama institucine struktūra.

      Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 8 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. C. PADOAN

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

      (3)  Toliau taikomos 2014 m. pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

      (4)  OL C 217, 2013 7 30, p. 89.

      (5)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

      (6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

      (7)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 141.


title: 2017 m. liepos 11 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2017 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Slovakijos stabilumo programos

text:
               9.8.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 261/110

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2017 m. liepos 11 d.
   dėl 2017 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Slovakijos stabilumo programos
   (2017/C 261/24)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (2), priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Slovakija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; 2017 m. kovo 9–10 d. tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino. 2017 m. kovo 21 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (toliau – euro zonai skirta rekomendacija) (3);

               (2)

               kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Slovakija turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1–2 rekomendacijose;

               (3)

               2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Slovakijos ataskaita. Joje įvertinta Slovakijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių Slovakija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Slovakijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (4)

               2017 m. balandžio 26 d. Slovakija pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą ir 2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)

               į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (toliau – ESI fondai) programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

               (6)

               šiuo metu Slovakijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2017 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominalų deficitą sumažinti iki 1,3 % BVP 2017 m. ir tada palaipsniui jį mažinti iki 0 % BVP 2019 m. ir 2020 m. Vidutinės trukmės biudžeto tikslą – 0,5 % BVP struktūrinį deficitą – numatoma pasiekti 2018 m. 2017 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis su BVP iki 2020 m. laipsniškai sumažės iki 46 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas;

               (7)

               2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Slovakijai 2017 m. užtikrinti 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2017 m. nuo tos rekomendacijos bus šiek tiek nukrypta;

               (8)

               2018 m., atsižvelgiant į Slovakijos fiskalinę padėtį, numatoma, kad šalis toliau vykdys koregavimą siekdama vidutinės trukmės biudžeto tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio deficito. Pagal bendrai sutartą koregavimo matricą taikant Stabilumo ir augimo paktą, tas koregavimas būtinas, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (5) nominalusis augimas neviršytų 2,9 %. Tai atitiktų 0,5 % BVP struktūrinį koregavimą. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad 2017 m. ir 2018 m. laikotarpiu nuo to reikalavimo bus labai nukrypta. Apskritai Taryba mano, jog Slovakija turi būti pasirengusi imtis papildomų priemonių siekdama užtikrinti, kad 2017 m. būtų laikomasi reikalavimų, ir jog 2018 m. reikės imtis papildomų priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Tačiau, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1466/97, vertinant biudžeto planus ir rezultatus reikėtų atsižvelgti į valstybės narės biudžeto balansą pagal ciklo sąlygas. Kaip primenama Komisijos komunikate dėl 2017 m. Europos semestro, kuris pridedamas prie šių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, vertinant 2018 m. biudžeto planų projektus, o vėliau – 2018 m. biudžeto rezultatus, reikės tinkamai atsižvelgti į tikslą siekti fiskalinės krypties, kuri padėtų ir stiprinti vykstantį atsigavimą, ir užtikrinti Slovakijos viešųjų finansų tvarumą. Šiame kontekste Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ketina atlikti bendrą vertinimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, visų pirma atsižvelgdama į Slovakijos ciklinę padėtį;

               (9)

               Slovakijos viešiesiems finansams ilguoju laikotarpiu vis dar kyla rizika. Sveikatos priežiūros išlaidos ir toliau kelia pavojų ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui, nes Slovakijoje sveikatos priežiūros išlaidų efektyvumo didinimas tebėra problemiškas. Imtasi tam tikrų veiksmų siekiant racionalizuoti stacionariąją sveikatos priežiūrą ir sumažinti išlaidas, tačiau konkrečių rezultatų dar nematyti. Vykdant 2016 m. išlaidų peržiūrą nustatyta sričių, kuriose gali būti sutaupyta lėšų. Vis dėlto kol kas praktinė pažanga įgyvendinant visapusišką sveikatos priežiūros ir sveikatos išlaidų reformą vangi, nes tik nedaug pasistūmėta įdiegiant suskirstymu į grupes pagal diagnozę grindžiamą mokėjimų sistemą bei e. sveikatos sistemas. Numatoma, kad valstybinės pensijų sistemos deficitas ilgainiui padvigubės, o pensinis amžius Slovakijoje yra vienas iš mažiausių Sąjungoje. Pastaruoju metu įvykdyti pensijų sistemos pakeitimai iš esmės buvo ad hoc ir trumpalaikiai;

               (10)

               mokesčių slėpimas ir vengimas sumažėjo, ir dedamos pastangos padidinti savanorišką mokestinių prievolių vykdymą. Pagerintas mokesčių surinkimas labai sumažino anksčiau buvusią didelę PVM nepriemoką. Atrodo, kad apribojus sukčiavimą PVM taip pat padarytas teigiamas poveikis įmonių pelno mokesčio surinkimui. Finansų administracija sutelkė dėmesį į PVM prievolių vykdymo gerinimą, visų pirma vykdydama auditus. Kartu nagrinėjamos ne audito veiklos galimybės siekiant sustiprinti savanorišką mokestinių prievolių vykdymą;

               (11)

               nepaisant dėl stipraus ekonomikos atsigavimo ir spartaus darbo vietų kūrimo pagerėjusios padėties darbo rinkoje, ilgalaikis nedarbas tebekelia susirūpinimą. Ilgalaikio nedarbo lygis ir toliau yra vienas aukščiausių Sąjungoje. Ilgalaikis nedarbas visų pirma būdingas marginalizuotiems romams, žemos kvalifikacijos asmenims ir jaunimui. Be to, išlieka regionų skirtumų – nedarbo lygis rytų Slovakijoje vis dar dvigubai didesnis nei Bratislavoje. Vis dar nedaug suaugusiųjų dalyvauja mokymosi visą gyvenimą ir antros galimybės mokytis programose. Nepaisant priemonių, kuriomis mažą darbo užmokestį gaunantys darbuotojai skatinami dirbti, ir tęsiamos valstybinių užimtumo tarnybų reformos, išlieka sunkumų teikiant individualizuotą paramą ilgalaikiams bedarbiams ir pažeidžiamoms grupėms priklausantiems asmenims, be kita ko, dėl didelio paraiškų skaičiaus. Slovakijos ilgalaikių bedarbių integracijos veiksmų planu, kurį daugiausia finansuoja Europos socialinis fondas, siekiama ištaisyti šią padėtį taikant visapusišką požiūrį į individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas. Konkrečiai bus teikiamos specializuotos konsultavimo paslaugos, įdiegta nauja profiliavimo sistema, bendradarbiaujama su privačiomis įdarbinimo agentūromis ir vykdomos atsižvelgiant į regioninius darbo rinkos poreikius darbdavių parengtos tikslinės mokymo programos. Romų dalyvavimas Slovakijos darbo rinkoje išlieka labai mažas, o pažanga didinant jų užimtumo lygį yra lėta. Prie menko romų dalyvavimo darbo rinkoje prisideda žemas išsilavinimo bei įgūdžių lygis ir diskriminacija. Žemą vaisingo amžiaus moterų užimtumo lygį lemia ilgos (iki trejų metų) vaiko priežiūros atostogos (kurias retai ima vyrai), vaikų priežiūros įstaigų, ypač skirtų vaikams iki trejų metų, stygius ir mažai taikomas lankstaus darbo grafikas;

               (12)

               švietimo sistema nepakankamai pritaikyta Slovakijos ekonomikos potencialui didinti. Švietimo rezultatai ir pagrindinių gebėjimų lygis pagal tarptautinius standartus tebėra nuviliantys, o 2012–2015 m. jie dar labiau suprastėjo. Be to, vis dar labai skiriasi padėtis skirtinguose regionuose. Prasti mokymosi rezultatai pirmiausia yra susiję su didele socialinės ir ekonominės mokinių padėties bei jų etninės kilmės įtaka, taip pat teisingumo, prieinamumo ir įtraukties klausimais bei gana mažu mokytojo profesijos patrauklumu. Nepaisant to, kad 2016 m. mokytojų darbo užmokestis buvo pakeltas du kartus (4 % sausio mėn. ir 6 % rugsėjo mėn.) ir 2017–2020 m. numatoma toliau jį didinti, nekonkurencingos darbo užmokesčio sąlygos ir ribotos tęstinio mokytojų mokymo galimybės yra vieni iš veiksnių, dėl kurių ši profesija vis dar iš esmės yra nepatraukli, ypač būsimiems jauniems mokytojams ir labiau išsivysčiusiuose šalies regionuose gyvenantiems asmenims. Neseniai priimti marginalizuotų romų bendruomenei skirti kovos su segregacija teisės aktai dar ne iki galo įgyvendinti, kad paskatintų teigiamus pokyčius ir padidintų romų dalyvavimą įtraukiojo bendrojo švietimo sistemoje, ypač kalbant apie ankstyvąjį ugdymą bei priežiūrą ir ikimokyklinį ugdymą;

               (13)

               Slovakijos viešasis administravimas modernizuojamas, tačiau problemų tebekelia korupcija. Korupcijos suvokimo indeksas išlieka aukštas ir kelia didelių kliūčių verslui. Atrodo, kad vis dar nepakankamai gerai veikia kontrolės mechanizmai, taip pat nepakankamai užtikrinamas kovos su korupcija taisyklių vykdymas, o informavimui apie pažeidimus ir priedangos įmones skirtų politikos iniciatyvų gali nepakakti šioms problemoms išspręsti. Be to, viešųjų pirkimų praktika neatitinka gerosios praktikos daugelyje sričių. Rengiamos mokymo priemonės siekiant išmokyti darbuotojus administruoti efektyvesnę viešųjų pirkimų sistemą. Tačiau susirūpinimą tebekelia interesų konfliktai, specialiai pritaikytos konkursų specifikacijos ir pernelyg dažnas mažiausios kainos kriterijaus taikymas skiriant sutartį – dėl to ribojama konkurencija pagal kokybę. Nuolat pabrėžiama, kad viešųjų pirkimų trūkumai neigiamai veikia viešųjų išteklių veiksmingą paskirstymą;

               (14)

               dėl dažnai besikeičiančios teisėkūros aplinkos įmonėms yra sudėtinga ir brangu laikytis teisės aktų, o teisėkūros bei reguliavimo procesai ir bankroto procedūros dažnai laikomos nepakankamai palankiomis verslui. Neseniai buvo sukurta tarpžinybinė verslo aplinkos gerinimo darbo grupė, kuriai vadovauja Ekonomikos ministerijos valstybės sekretorius; ji ne vėliau kaip 2017 m. birželio mėn. turėtų pateikti pasiūlymų dėl priemonių verslo aplinkai gerinti. Slovakijos verslo paslaugų sektoriuje išlieka didelių reguliavimo kliūčių. Konkrečios gairės pagal profesijas, kaip spręsti šią problemą, buvo pateiktos 2017 m. sausio mėn. Komisijos komunikate dėl profesinių paslaugų reglamentavimo reformų rekomendacijų, kuris yra priemonių, kuriomis būtų šalinamos kliūtys paslaugų rinkose, rinkinio dalis;

               (15)

               Slovakija vis dar susiduria su uždaviniu gerinti teisingumo sistemos veiksmingumą, taip pat jos nepriklausomumą, nors pastangos šalinti trūkumus dedamos. Tačiau susirūpinimas teisminių institucijų veiksmingumu ir nepriklausomumu išlieka. Be to, viešąjį administravimą vis dar slegia neveiksmingumas, nepakankami pajėgumai ir susiskaidymas. 2015 m. spalio mėn. priimta žmogiškųjų išteklių valdymo strategija ir neseniai priimtas Valstybės tarnybos įstatymas yra žingsniai reikiama linkme. Nauja politiškai nepriklausoma Valstybės tarnybos taryba prižiūrės, kaip įgyvendinami Valstybės tarnybos įstatymo bei Valstybės tarnautojų etikos kodekso principai. Sudėtinga, neskaidri reguliavimo sistema sunkina suinteresuotųjų šalių santykius energijos rinkoje. Pastaruoju metu pakeistas skirstymo tarifų nustatymas rodo, kad politinė ir verslo įtaka išlieka. Energijos kainų reguliavimo institucijos nepriklausomumas turėtų sumažėti priėmus teisės aktus, kuriais Vyriausybei suteikiama išimtinė teisė paskirti reguliavimo institucijos pirmininką ir Ekonomikos bei Aplinkos ministerijoms suteikiama teisė įsikišti į kainų nustatymo procesą;

               (16)

               atsižvelgdama į 2017 m. Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2017 m. stabilumo programą, 2017 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovakija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą;

               (17)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2017 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

         REKOMENDUOJA Slovakijai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               2018 m. toliau dėti dideles fiskalines pastangas pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimus, atsižvelgiant į poreikį stiprinti vykstantį atsigavimą ir užtikrinti Slovakijos viešųjų finansų tvarumą. Pagerinti sveikatos priežiūros sistemos išlaidų veiksmingumą, be kita ko, įgyvendinant ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo projektą.

               2.

               Gerinti palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms skirtas aktyvumo skatinimo priemones, be kita ko, įgyvendinant ilgalaikiams bedarbiams skirtą veiksmų planą ir teikiant individualizuotas paslaugas bei tikslinius mokymus. Didinti moterų užimtumo galimybes, visų pirma plečiant įperkamas ir kokybiškas vaikų priežiūros paslaugas. Gerinti švietimo kokybę ir didinti romų dalyvavimą įtraukiojo bendrojo švietimo sistemoje.

               3.

               Padidinti konkurenciją ir skaidrumą viešųjų pirkimų srityje ir aktyviau kovoti su korupcija užtikrinant geresnį esamų teisės aktų vykdymą. Priimti ir įgyvendinti visapusišką planą siekiant pašalinti administracines ir reguliavimo kliūtis įmonėms. Padidinti teisingumo sistemos veiksmingumą, be kita ko, trumpinant civilinių ir komercinių bylų trukmę.

      Priimta Briuselyje 2017 m. liepos 11 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         T. TÕNISTE

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

      (3)  OL C 92, 2017 3 24, p. 1.

      (4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

      (5)  Grynąsias valdžios sektoriaus išlaidas sudaro bendrosios valdžios sektoriaus išlaidos, atėmus išlaidas palūkanoms, su Sąjungos programomis, kurios visiškai finansuojamos iš gautų Sąjungos lėšų, susijusias išlaidas ir išlaidas, atsirandančias dėl nediskrecinių su bedarbio pašalpomis susijusių pokyčių. Valstybės finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas subalansuojamas per 4 metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.

      (6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.