title: Tarybos rekomendacija 2020 m. liepos 20 d. dėl 2020 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Danijos konvergencijos programos 2020/C 282/04

text:
               26.8.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 282/22

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. liepos 20 d.
      dėl 2020 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Danijos konvergencijos programos
      (2020/C 282/04)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą.

                  (2)

                  2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Danijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Danijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Danijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

                  (3)

                  2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

                  (4)

                  kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

                  (5)

                  2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

                  (6)

                  siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

                  (7)

                  dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

                  (8)

                  kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Danija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

                  (9)

                  2020 m. nacionalinę reformų programą Danija pateikė 2020 m. gegužės 7 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. gegužės 5 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

                  (10)

                  šiuo metu Danijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

                  (11)

                  2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 3,7 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 8,0 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 2,4 % BVP. Pagal 2020 m. konvergencijos programą numatoma, kad iki 33,2 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 40,7 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

                  (12)

                  reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Danija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžetinės priemonės sudarė 4,9 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų stiprinimą, laikiną įmonių pastoviųjų išlaidų kompensavimą, laikiną darbo užmokesčio kompensavimo sistemą ir skubią pagalbą sunkumų patiriantiems sektoriams. Be to, Danija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės palaikyti įmonių likvidumą; 2020 m. konvergencijos programoje įvertinta, kad jos sudarys apie 15 % BVP. Tos priemonės apima gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių atidėjimą ir paskolų garantijas (3,7 % BVP). Palyginti su Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, pagrindinis skirtumas yra tas, kad į 2020 m. konvergencijos programą įtraukti numatomi būsimi nuostoliai dėl su COVID-19 susijusių valstybės garantijų (0,5 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Danija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

                  (13)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Danijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -7,2 % BVP 2020 m. ir -2,3 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

                  (14)

                  dėl 2020 m. Danijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

                  (15)

                  2020 m. pirmąjį pusmetį Danija smarkiai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos: dėl to kilo spaudimas sveikatos sistemai ir labai sulėtėjo tam tikrų sektorių ekonominė veikla. Danija laiku įgyvendino priemones pandemijai sustabdyti ir sveikatos sistemai sustiprinti, įskaitant plataus masto iniciatyvas jos ekonominiams padariniams sušvelninti. Į pandemijos sukeltą ekonomikos nuosmukį Vyriausybė ir centrinis bankas reagavo įvairiomis ryžtingomis ekonominėmis ir finansinėmis priemonėmis, įskaitant tiesioginę paramą, kad būtų iš dalies padengtos įmonių pastoviosios ir darbo užmokesčio išlaidos, mokesčių atidėjimą ir likvidumo užtikrinimą bankams ir įmonėms, kredito schemas ir kitas pinigų politikos priemones. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Šiomis priemonėmis veiksmingai sumažintas COVID-19 pandemijos sukeltas ekonominis sukrėtimas, tačiau neužkirstas kelias dideliam gamybos apimties sumažėjimui, dideliam bankroto ir nemokumo atvejų skaičiui, taip pat dideliam nedarbo ir asmenų, kuriems gresia skurdas, įskaitant pažeidžiamus asmenis (pvz., neįgaliuosius), skaičiaus padidėjimui. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. šiek tiek augs ir pasieks maždaug 6,5 %, o 2021 m. sumažės ir nebeviršys 6 %;

                  (16)

                  dabartinė COVID-19 krizė akcentuoja, kad Danija turi nuolat stengtis didinti sveikatos sistemos atsparumą. Ypač didelį susirūpinimą kelia sveikatos priežiūros darbuotojų ir specializuotų gydytojų bei slaugytojų, pvz., intensyviosios terapijos (ypač slaugytojų anesteziologų), trūkumas. Labai svarbu dėti nuolatines pastangas spręsti šią darbo jėgos trūkumo problemą. Trumpuoju laikotarpiu Danija turėtų stengtis užtikrinti, kad sveikatos priežiūros darbuotojams būtų prieinami svarbūs medicinos reikmenys, įskaitant asmenines apsaugos priemones. Šiuo metu vykdomi moksliniai tyrimai siekiant rasti ne tik antivirusinį gydymą ir vakciną, bet ir geresnius bei greitesnius tyrimus;

                  (17)

                  siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kaip matyti iš Europos Komisijos skaitmeninės darbotvarkės rezultatų suvestinės, Danijos rezultatai skaitmeninimo srityje yra geri. Tačiau, siekiant ilgam išlaikyti šią tvirtą poziciją, užsitikrinti konkurencingumą ir pasinaudoti skaitmeninės transformacijos teikiama nauda, Danijai reikėtų investicijų į skaitmeninę infrastruktūrą, taip pat į švietimą, mokymą ir kvalifikacijos kėlimą. Danijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pranešama apie svarbius investicijų poreikius, kad būtų galima sėkmingai vykdyti su klimato kaita susijusią ir energetikos pertvarką. Didžiausių investicijų reikia naujoms atsinaujinančiųjų išteklių energijos jėgainėms statyti, dideli investicijų poreikiai taip pat nustatyti namų ūkių (energijos vartojimo efektyvumas ir šilumos tiekimo konversija), darniojo transporto, pramonės, biodujų ir centralizuoto šilumos tiekimo sektoriuose. Danijos klimato politikos tikslai – išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki 2030 m. sumažinti 70 %, palyginti su 1990 m., ir ne vėliau kaip iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą. Todėl reikėtų mažinti energijos suvartojimą, o tam reikėtų investicijų, kurios būtų grindžiamos visapusišku požiūriu ir sutelktos į sektorius, kuriuose būtų galima sutaupyti daugiausia energijos. Ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės galėtų paskatinti planuojamų žaliųjų investicijų paankstinimas ir plataus užmojo aplinkos, klimato, energetikos ir infrastruktūros investicinių projektų, pavyzdžiui, būsto, jūros vėjo energijos, energetikos jungčių ir geležinkelių elektrifikavimo, tolesnis plėtojimas. Danijoje daugiausia šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetama transporto sektoriuje, todėl šioje srityje ypač aktualu imtis papildomų politikos priemonių. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Danijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Danijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

                  (18)

                  bendros mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) išlaidos Danijoje nelėmė didesnio našumo augimo. Trūksta integruotos inovacijų strategijos, kurioje būtų aiškiai išdėstyta, ką Danija nori pasiekti pasaulinėje inovacijų aplinkoje. Mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą tebevykdo nedidelis skaičius didelių įmonių ir fondų, daugiausia veikiančių farmacijos ir biotechnologijų sektoriuose. Aštuonioms didžiausioms įmonėms tenka beveik 40 % visų privačiųjų MTP išlaidų (palyginti, pasaulio vidurkis – 19 %). Bendros MTP išlaidos išlieka didelės, bet absoliutus MTP srityje veikiančių įmonių skaičius nuo 2009 m. sumažėjo daugiausia dėl to, kad mažesnės įmonės MTP veikla neužsiima. Produktų ar procesų inovacijas įdiegusių MVĮ yra tik 33 %. Todėl galėtų prireikti papildomų politinių pastangų siekiant išplėsti inovacijų bazę, kad ji apimtų daugiau įmonių. Siekiant reaguoti į besikeičiančius įgūdžių poreikius po COVID-19 pandemijos, taip pat atsižvelgiant į būsimus technologinius pokyčius, reikia nuolatinių investicijų į kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo programas, be kita ko, pasitelkiant suaugusiųjų mokymąsi;

                  (19)

                  Danija ėmėsi veiksmų, kad sustiprintų kovos su pinigų plovimu sistemą. 2019 m. priimti nauji teisės aktai, o nacionalinės valdžios ir reguliavimo institucijos pradėjo įgyvendinti įvairias priemones Danijos prevencinei kovos su pinigų plovimu sistemai sustiprinti. Finansų priežiūros institucijai suteikti sankcijų taikymo įgaliojimai ir didesnis biudžetas siekiant sustiprinti jos priežiūros gebėjimus kovos su pinigų plovimu srityje. Finansinės žvalgybos padalinys taip pat gavo papildomų darbuotojų ir lėšų. Labai svarbu, kad sustiprinta kovos su pinigų plovimu sistema lemtų veiksmingą priežiūrą ir taisyklių vykdymo užtikrinimą. Visų pirma kovos su pinigų plovimu priežiūros institucija turės visapusiškai įgyvendinti rizika grindžiamą požiūrį. Finansinės žvalgybos padalinys turės parodyti, kad padidinti pajėgumai naudojami Danijos audito rūmų ataskaitoje nurodytiems trūkumams tinkamai pašalinti;

                  (20)

                  nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

                  (21)

                  Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Danija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

                  (22)

                  per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Danija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

                  (23)

                  atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

            REKOMENDUOJA Danijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

                  1.

                  Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą, be kita ko, užtikrinant pakankamą svarbių medicinos reikmenų kiekį ir sprendžiant sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumo problemą.

                  2.

                  Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į švarią ir efektyvią energijos gamybą ir vartojimą, darnųjį transportą, taip pat mokslinius tyrimus ir inovacijas. Remti integruotą inovacijų strategiją su platesne investicijų baze.

                  3.

                  Didinti kovos su pinigų plovimu priežiūros veiksmingumą ir veiksmingai užtikrinti kovos su pinigų plovimu sistemos taisyklių vykdymą.

         Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            J. KLOECKNER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

         (3)  O L C 301, 2019 9 5, p. 20.

         (4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

         (5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

         (6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

         (7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


title: Tarybos rekomendacija 2020 m. liepos 20 d. dėl 2020 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Vokietijos stabilumo programos 2020/C 282/05

text:
               26.8.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 282/27

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. liepos 20 d.
      dėl 2020 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Vokietijos stabilumo programos
      (2020/C 282/05)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Vokietija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

                  (2)

                  2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Vokietijos ataskaita. Joje įvertinta Vokietijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Vokietijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Vokietijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma didelis einamosios sąskaitos perteklius rodo dėl taupymo nepakilusį žemą investicijų lygį ir turi tarpvalstybinių pasekmių;

                  (3)

                  2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

                  (4)

                  kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

                  (5)

                  2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

                  (6)

                  siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

                  (7)

                  dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

                  (8)

                  kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Vokietija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams;

                  (9)

                  dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose sektoriuose ir regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Vokietijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

                  (10)

                  2020 m. nacionalinę reformų programą Vokietija pateikė 2020 m. balandžio 20 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

                  (11)

                  šiuo metu Vokietijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

                  (12)

                  2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,4 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 7¼ % BVP deficito 2020 m. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 59,8 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 75¼ %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

                  (13)

                  reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Vokietija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės 2020 m. sudaro 7,2 % BVP. Tarp šių priemonių – likvidumo parama įmonėms, speciali pagalba mažosioms įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims dotacijomis ir paskolomis, taip pat paprastesnis sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymas siekiant išvengti darbuotojų atleidimo. Be to, Vokietija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 24,9 % BVP. Tai tokios priemonės kaip paskolų garantijos, kurias daugiausia teikia valstybės valdomas plėtros bankas „KfW“ ir reaguojant į COVID-19 pandemiją įsteigtas naujas Ekonomikos stabilizavimo fondas. Kitaip nei 2020 m. stabilumo programoje, Komisijos skaičiavimuose mokesčių atidėjimas, suteiktas dėl ekonomikos nuosmukio, ir biudžeto kompensacijos už sumažėjusias mokestines pajamas diskrecinėmis priemonėmis, turinčiomis poveikį biudžetui, nelaikomi. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Vokietija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

                  (14)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Vokietijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -7,0 % BVP 2020 m. ir -1,5 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks 75,6 % BVP, o 2021 m. –71,8 % BVP;

                  (15)

                  dėl 2020 m. Vokietijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

                  (16)

                  pirmasis užsikrėtimo virusu atvejis Vokietijoje užregistruotas 2020 m. sausio 27 d., o nuo 2020 m. kovo mėn. užsikrėtusiųjų COVID-19 skaičius ėmė eksponentiškai augti. Reaguodamos į tai ir siekdamos sustabdyti viruso plitimą Vokietijos valdžios institucijos įvedė izoliavimo priemones, pavyzdžiui, uždarė visas nebūtinas mažmeninės prekybos parduotuves, restoranus, pramogų ir kultūros įstaigas, sporto klubus, mokyklas ir universitetus. Viešose vietose uždrausti daugiau nei dviejų asmenų susibūrimai, o gyventojų paprašyta kuo labiau riboti visus socialinius kontaktus. Pačiai gamybos pramonei izoliavimo priemonės netaikytos. Tačiau didžiosios gamyklos užsidarė kelioms savaitėms dėl sutrikusios išorės prekybos ir sumažėjusios paklausos. Ekonominės perspektyvos smarkiai pablogėjo: Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje nurodomas 6,5 % BVP nuosmukis 2020 m. Nors plačiau pradėjus taikyti sutrumpinto darbo laiko tvarką (vok. Kurzarbeit) įmonėms lengviau išlaikyti darbuotojus, nedarbo lygio augimas atrodo neišvengiamas. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 4 %, o 2021 m. sumažės iki 3,5 %;

                  (17)

                  siekdama sušvelninti ekonominius padarinius Vokietijos Vyriausybė skubiai reagavo ir priėmė plataus masto priemones. Mažosioms įmonėms, savarankiškai dirbantiems asmenims ir laisvai samdomiems darbuotojams siūloma iki 50 mlrd. EUR neatidėliotina parama (tiesioginės dotacijos). Pasitelkusi neseniai įsteigtą Ekonomikos stabilizavimo fondą ir valstybinį plėtros banką „KfW“ Vyriausybė padidino įvairių dydžių įmonėms teikiamų paskolų apimtį iki 80–90 % (kai kuriais ypatingais atvejais iki 100 %) skolinančiojo banko kredito rizikos, taip pat galimybes jas gauti. Be to, Ekonomikos stabilizavimo fondas gali paremti dideles įmones laikinai suteikdamas joms papildomo nuosavo kapitalo. Siekiant padidinti įmonių likvidumą priimti mokesčių atidėjimo, išankstinio mokėjimo ir baudų koregavimai. Kad būtų išvengta techninių nemokumo procedūrų, pakeistos nemokumo taisyklės. Atskiros žemės (vok. Länder) papildo federalines priemones savo pačių paramos programomis. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Panašu, kad COVID-19 krizė dar labiau paveiks ir taip menką Vokietijos bankų sektoriaus pelningumą. Taigi Vokietijos bankams gali tekti dar labiau susimažinti išlaidas, kad padidintų pelningumą ir atlaisvintų lėšas investicijoms į informacines technologijas ir organinio kapitalo kaupimui. Papildomas konsolidavimas taip pat padėtų siekti šio tikslo;

                  (18)

                  dėl COVID-19 pandemijos ir susijusių izoliavimo priemonių padėtis gerais rezultatais metų pradžioje džiuginusioje darbo rinkoje pablogėjo. Siekdama sušvelninti krizės poveikį užimtumo ir socialinėje srityse, Vyriausybė teikia tvirtą paramą taikydama sutrumpinto darbo laiko tvarką (vok. Kurzarbeit). Vyriausybė supaprastino sąlygas, kuriomis galima šia tvarka naudotis, atgaline data pradėjo ją taikyti laikiniesiems darbuotojams ir padidino kompensacijos sumas. Tai padeda išsaugoti darbo vietas ir apsaugoti namų ūkių pajamas. Darbdaviams suteiktos finansinės lengvatos, t. y. už prarastą darbo laiką socialinio draudimo įmokų jie nemoka. Supaprastinta paramos, kuria garantuojamos minimalios pajamos, gavimo tvarka (pagal Vokietijos socialinio kodekso (vok. Sozialgesetzbuch/SGB) II knygą) padeda praradusiems pajamas gyventojams. Be to, mažas pajamas gaunančios šeimos remiamos sudarant galimybes lengviau gauti priedus vaikams. Be to, nuomininkams, kuriems kyla pavojus netekti pajamų, teikiama laikina apsauga nuo iškeldinimo. Nors Vokietijos rezultatai Europos socialinių teisių ramstį pagrindžiančioje socialinių rodiklių suvestinėje buvo geri, neištaisius nustatytų trūkumų dabartinės krizės sąlygomis gali sumažėti pažeidžiamų grupių pajamos;

                  (19)

                  reaguodama į krizės pasekmes sveikatos srityje, Vokietija naudojosi visuotine sveikatos sistema, siūlančia aukštos kokybės priežiūrą, ir sugebėjo skubiai padidinti savo testavimo ir intensyvios priežiūros pajėgumus. Vis dėlto užsitęsusi COVID-19 krizė atskleidė, kad reikia nuolat stiprinti sveikatos sistemos atsparumą. Slaugos darbuotojų trūkumas ir slaugytojo profesijos patrauklumas ir toliau išlieka problema. Nors slaugytojų skaičius vienam gyventojui yra palyginti didelis, ligoninės vis dažniau praneša apie laisvas slaugytojų darbo vietas. Taip pat būtų galima patobulinti ir skaitmeninėmis priemonėmis palengvinti pirminės priežiūros ir ligoninių teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų, taip pat veiksmų sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos srityse koordinavimą. E. sveikatos infrastruktūra diegiama sparčiau, tačiau sveikatos ir priežiūros paslaugų tiekimas internetu, e. receptai ir keitimasis medicininiais duomenimis ir toliau gerokai atsilieka nuo Sąjungos vidurkio. 2020 m. kovo mėn. priimtas naujas įstatymas padeda švelninti COVID-19 pasekmes ekonomikai ir visų pirma yra naudingas ligoninėms ir privačias praktikas turintiems gydytojams. Tačiau siekiant toliau teikti priežiūrą visose srityse turės būti užtikrintas ilgalaikis sveikatos priežiūros įstaigų finansavimas, nes atidėjus nebūtinas operacijas ir gydymą sumažėjo sveikatos sektoriaus įstaigų finansinės pajamos, o už turimas lėšas perkami prioritetiniai testai ir įranga. Vokietija turi stiprią mokslinių tyrimų bazę, todėl yra pajėgi dalyvauti specialiose mokslinių tyrimų ir inovacijų priemonėse, kuriomis reaguojama į COVID-19 krizę, be kita ko, kurti vakcinas ir ieškoti gydymo būdų, plėtoti mokslinių tyrimų tinklus siekiant suvienyti ir sustiprinti Vokietijos universitetų medicinos srities mokslinius tyrimus ir teikti paramą Pasirengimo epidemijoms inovacijų koalicijai;

                  (20)

                  siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. 2019 m. viešosios ir privačiosios investicijos toliau užtikrintai didėjo, tačiau investicinių poreikių neatitiko. Viešosios investicijos nesiekia pajamų pakeitimo normos savivaldybėse, kur nepanaudotų investicijų dalis sumažėjo, bet išliko didelė (4,0 % BVP), nes naudoti investicijas trukdo pajėgumo ir planavimo suvaržymai. Jau suplanuotas investicijas į žaliąsias technologijas ir energetiką galima panaudoti anksčiau, pavyzdžiui, pastatų renovacijos ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektams. Nors pastaruoju metu imtasi tam tikrų iniciatyvų, šaliai sudėtinga įgyvendinti trumpalaikius ir vidutinio laikotarpio priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus ir 2050 m. neutralaus poveikio klimatui tikslus. Tas pats pasakytina ir apie aplinkosaugos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, nes patrauklios kainos, ypač dėl dabartinės COVID-19 krizės sumažėjusios naftos kainos, neskatina klimatui ir aplinkai palankaus elgesio. Kad Vokietija galėtų pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, ilgą laikotarpį reikės didelių privačiųjų ir viešųjų investicijų tokiuose sektoriuose kaip atsinaujinančiųjų išteklių energija, elektros infrastruktūra, energijos vartojimo efektyvumas, žiedinė ekonomika, darnusis transportas ir kt. Be to, Vokietijos federalinė audito institucija sukritikavo su perėjimu prie žaliosios energijos susijusių priemonių ekonominį efektyvumą. Siekiant pasinaudoti visiškai integruotos tvarios energijos sistemos privalumais, pavyzdžiui, nuoseklia informacija apie kainas, prireiks daugiau pastangų ir ilgalaikių investicijų į energijos tinklus. Netaršus judumas gali būti paskatintas tinkamomis reguliavimo priemonėmis ir didesnėmis bei spartesnėmis investicijomis į darniojo transporto infrastruktūrą ir netaršaus judumo sprendimus. Siekiant paskatinti ekonomikos atsigavimą ir padidinti jos tvarumą bei konkurencingumą, būtinos papildomos investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą. Išlaidos švietimui ir moksliniams tyrimams šiek tiek padidėjo – nuo 9,2 % BVP 2017 m. iki 9,31 % BVP 2018 m., tačiau nesiekė ankstesnio nacionalinio tikslo – 10 %. Privačiosios investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą vis dažniau nukreipiamos į didžiąsias įmones. Nors buvo imtasi politikos priemonių, būstų pasiūla gerokai atsiliko nuo metinio būstų tikslo – 2017–2021 m. pastatyti 375 000 naujų butų Pašalinti šį disbalansą ir padidinti būsto įperkamumą padėtų investicijas į naujus būstus skatinančios politikos priemonės. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Vokietijai galėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Vokietijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

                  (21)

                  suvaržius judumą svarbus vaidmuo tenka šiuolaikinei skaitmeninei infrastruktūrai ir skaitmeninėms paslaugoms. Investicijomis į skaitmeninę infrastruktūrą ir viešąsias paslaugas galima padėti ekonomikai atsigauti ir sumažinti vis dar didelį Vokietijos atotrūkį nuo kitų šalių itin didelio pralaidumo tinklų aprėpties požiūriu. 2019 m. ta aprėptis Vokietijoje sudarė 32,7 %, palyginti su 44 % Sąjungos vidurkiu, o į patalpas įvestų šviesolaidžio linijų aprėptis tebuvo 10,5 % ir gerokai atsiliko nuo 33,5 % Sąjungos vidurkio. COVID-19 krizė išryškino sujungtų skaitmeninių paslaugų svarbą. Nepakankamas junglumas gali būti pagrindinis veiksnys, stabdantis investicijas į skaitmeninimą, visų pirma kalbant apie mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), kurios ir toliau lėtai perima skaitmenines technologijas. Palyginti su valstybėmis narėmis, Vokietija vis dar atsilieka skaitmeninių viešųjų paslaugų srityje, nors ir pagerintos įmonėms skirtos tokios paslaugos. Vis dėlto valdžios institucijos ir plačioji visuomenė internetu bendrauja labai mažai. Interneto prieigos įstatymas įgyvendinamas vangiai, taigi pasiekti tikslą – iki 2022 m. suskaitmeninti iš viso 575 tarnybas – bus sudėtinga. Kad skaitmeninis viešasis administravimas pastebimai pagerėtų, tą įstatymą turėtų įgyvendinti visos susijusios (federalinės, valstybės ir savivaldybių) viešosios institucijos;

                  (22)

                  įgyvendinant paramos ir kitokias priemones svarbu kuo labiau mažinti reguliavimo ir administracinę naštą. Užtikrinus, kad norint gauti paramos priemones administracinė našta būtų minimali, būtų pasirūpinta, kad mažesnės įmonės gautų tokią pačią paramą iš tarpininkų kaip ir didesnės. Dar labiau sąlygas MVĮ pagerintų kitos administracinės naštos visokeriopas sumažinimas, nesusijęs su paramos priemonėmis, pavyzdžiui, lankstus nebūtinų biurokratinių procedūrų taikymas;

                  (23)

                  jau prieš prasidedant COVID-19 krizei technologijų pažanga keitė darbo rinką ir švietimui bei mokymui, be kita ko, perkvalifikavimui, kvalifikacijos kėlimui ir skaitmeninių įgūdžių tobulinimui reikėjo didesnio finansavimo. Dėl COVID-19 krizės šis poreikis dar labiau išaugo, visų pirma kalbant apie darbuotojus, dirbančius sektoriuose, kuriems socialinių kontaktų ribojimas gali daryti poveikį ilgiau, ir darbuotojus, kuriems iškilo pavojus netekti darbo. Staigus perėjimas prie labiau skaitmeninės visuomenės ir mokymosi namie gali kelti ypatingą iššūkį pažeidžiamiems mokiniams ir studentams, kurie neturi prieigos prie skaitmeninių sprendimų ir paramos namie. Sunku ir neįgaliems studentams. Reikia itin stengtis užtikrinti, kad visi mokiniai ir studentai įgytų pagrindinius programoje numatytus įgūdžius ir keliems mėnesiams sutrikus mokymuisi dėl COVID-19 jie nepatektų į nepalankią padėtį visam gyvenimui. Kyla pavojus, kad jau dabar egzistuojantys pagrindinių įgūdžių skirtumai, susiję su socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis ir migrantų kilme, dar labiau išaugs. Krizė parodė, kaip svarbu toliau tobulinti švietimo sistemą, kad būtų skatinamas pažangus ir įtraukus atsigavimas ir toliau įgyvendinama žalioji bei skaitmeninė pertvarka;

                  (24)

                  nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

                  (25)

                  Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Vokietija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

                  (26)

                  siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Vokietija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

                  (27)

                  per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Vokietijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Vokietija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vokietijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

                  (28)

                  atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

                  (29)

                  atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos toliau išdėstytoje 2 rekomendacijoje,

            REKOMENDUOJA Vokietijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

                  1.

                  laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Sutelkti pakankamai išteklių ir didinti sveikatos sistemos atsparumą, be kita ko, diegiant e. sveikatos paslaugas.

                  2.

                  Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į darnųjį transportą, švarias, efektyvias ir integruotas energijos sistemas, skaitmeninę infrastruktūrą ir įgūdžius, būstą, švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas. Tobulinti skaitmenines viešąsias paslaugas visais lygmenimis ir skatinti MVĮ skaitmeninimą. Mažinti įmonėms tenkančią reguliavimo ir administracinę naštą.

         Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            J. KLOECKNER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

         (3)  O L C 301, 2019 9 5, p. 24.

         (4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

         (5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

         (6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

         (7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


title: Tarybos rekomendacija 2020 m. liepos 20 d. dėl 2020 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Estijos stabilumo programos 2020/C 282/06

text:
               26.8.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 282/33

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. liepos 20 d.
      dėl 2020 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Estijos stabilumo programos
      (2020/C 282/06)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Estija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

                  (2)

                  2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Estijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Estijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Estijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

                  (3)

                  2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

                  (4)

                  kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

                  (5)

                  2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

                  (6)

                  siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

                  (7)

                  dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

                  (8)

                  kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Estija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams;

                  (9)

                  dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose sektoriuose ir regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Estijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

                  (10)

                  2020 m. nacionalinę reformų programą Estija pateikė 2020 m. balandžio 30 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 28 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

                  (11)

                  šiuo metu Estijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2018 m. liepos 13 d. priimtose Tarybos konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose (7) Taryba rekomendavo Estijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (8) nominalus augimas neviršytų 4,1 %, o tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendrame Komisijos vertinime patvirtinama, kad 2019 m. bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal procedūrą dėl didelio nukrypimo;

                  (12)

                  2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas nuo 2019 m. buvusio 0,3 % BVP deficito blogės ir 2020 m. virs 10,1 % BVP deficitu. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 3,8 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 8,4 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 21,9 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

                  (13)

                  reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Estija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 4,3 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų gerinimą, neatidėliotiną pagalbą sunkumų patiriančioms įmonėms, laikinas darbo užmokesčio subsidijas ir didesnes viešąsias investicijas. Be to, Estija pranešė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Tos priemonės apima paskolų garantijas ir 8,7 % BVP vertės paskolas įmonėms. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Estija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

                  (14)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Estijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -8,3 % BVP 2020 m. ir -3,4 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis išliks mažesnis nei 60 % BVP, o 2021 m. pasieks 22,6 % BVP. Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei nurodyta 2020 m. stabilumo programoje, o tai rodo makroekonominių projekcijų skirtumus;

                  (15)

                  dėl 2020 m. Estijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

                  (16)

                  2020 m. kovo 12 d. – gegužės 17 d. Estijos Vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį dėl COVID-19 pandemijos. Skubiomis Vyriausybės atsakomosiomis priemonėmis siekta užkirsti kelią tolesniam viruso plitimui ir užtikrinti, kad Estijos ekonomika galėtų veikti kuo įprasčiau. Apribojimai, siekiant sustabdyti pandemijos plitimą, turėjo didelį poveikį ekonomikai. Nuo tada, kai buvo paskelbta nepaprastoji padėtis, registruotų bedarbių skaičius padidėjo 35 %. Daugiausia naujų bedarbių užregistruota mažmeninės prekybos ir klientų aptarnavimo, statybų, maitinimo, apgyvendinimo ir renginių vadybos sektoriuose. Numatoma, kad nedarbo lygis 2020 m. išaugs iki 9,2 %, o 2021 m. sumažės iki 6,5 %. 2020 m. balandžio 15 d. Estijos Parlamentas patvirtino 2020 m. papildomą biudžetą. Imtasi naujų priemonių, kuriomis siekiama išsaugoti darbo vietas, išvengti masinio darbuotojų atleidimo ir užtikrinti įmonių likvidumą. Biudžete numatytos įvairios priemonės, įskaitant paramą sveikatos priežiūros sektoriui, savivaldybėms, kai kurioms investicinėms programoms ir netikslinę likvidumo paramą įmonėms (pvz., garantijų sistemas ir mokesčių atidėjimus). Kai kurios konkrečios priemonės yra skirtos labai mažoms įmonėms ir turizmo sektoriui, įskaitant kai kurias tikslines priemones, skirtas labiausiai nukentėjusiems regionams. Priimtos papildomos mokesčių priemonės, pavyzdžiui, laikinai sumažinti akcizai dyzelinui, gamtinėms dujoms ir elektros energijai. Priemonių pakete numatoma laikinai sustabdyti valstybės įmokas į antrosios pakopos pensijų sistemą;

                  (17)

                  Estija ėmėsi svarbių priemonių, kad suvaldytų COVID-19 plitimą ir poveikį sveikatai. Vis dėlto COVID-19 pandemija atskleidė tam tikrus struktūrinius sveikatos sistemos trūkumus, susijusius su turimais ribotais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais. Sistemos atsparumui pakenkė sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumas ir nevienodos galimybės naudotis pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti svarbių medicinos reikmenų. Estijai taip pat tenka spręsti atidėto ir neprieinamo gydymo problemą, kurią iššaukė nepaprastoji padėtis. Be to, dėl ilgų laukimo laikotarpių, susijusių tiek su pirmine, tiek su specializuota priežiūra, net prieš COVID-19 pandemiją nurodyti nepatenkinti medicininės priežiūros poreikiai Estijoje buvo vieni didžiausių Sąjungoje. Šie veiksniai ir su gyvenimo būdu susijusi rizika padeda paaiškinti prastą gyventojų sveikatos būklę. Sveikatos priežiūros sistemos prieinamumo ir atsparumo gerinimas yra būtinos sąlygos siekiant užtikrinti veiksmingą reagavimą į pandemijos plitimą ir spręsti su gyventojų sveikatos būkle susijusias problemas;

                  (18)

                  socialinės apsaugos sistemos adekvatumo didinimas yra ilgalaikė Estijos problema. NET prieš pastarąją krizę socialinės išmokos Estijoje buvo įvertintos kaip mažiau veiksmingos skurdo paplitimui mažinti, lyginant su ES vidurkiu. Be to, yra nedarbo išmokų sistemos aprėpties spragų, susijusių su nestandartinių formų darbu ir trumpalaikiais darbo laikotarpiais. Neigiamas COVID-19 pandemijos poveikis užimtumui ir pajamoms, taip pat tinkamos aprėpties stoka galėtų padidinti skurdą, visų pirma namų ūkiuose, kuriuose nė vienas narys neturi darbo. Estija pradėjo taikyti laikiną sutrumpinto darbo laiko schemą kaip specialią subsidiją nukentėjusioms įmonėms, kad jos išsaugotų darbo vietas. Ši priemonė taikoma ne ilgiau kaip du mėnesius, o to gali nepakakti krizės poveikiui sušvelninti, nes sunkumai gali trukti ilgiau ir kai kuriuos ekonomikos sektorius užklupti vėliau. COVID-19 pandemija padidino sunkumus teikiant įperkamas ir prieinamas socialines paslaugas, įskaitant ilgalaikės priežiūros paslaugas, ypač vyresnio amžiaus žmonėms, asmenims su negalia ir mažas pajamas gaunantiems asmenims. Toliau įgyvendinant planą plėtoti integruotą socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų teikimą būtų padedama įveikti šiuos iššūkius. Svarbu užtikrinti prasmingą ir savalaikį socialinių partnerių dalyvavimą modeliuojant išėjimo iš krizės ir atsigavimo procesą, kartu stiprinant jų gebėjimus tai daryti;

                  (19)

                  COVID-19 krizė paveikė Estijos įmones daugelyje sektorių, tačiau labiausiai nukentėjo mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ). Neigiamą poveikį ekonominei veiklai lėmė ne tik apribojimai, bet ir mažėjanti paklausa eksporto rinkose ir pasaulinių vertės grandinių sutrikimai. Likvidumo paramos priemonėmis, kurių imasi Vyriausybė, siekiama padėti sušvelninti šį poveikį, tačiau greitas ir veiksmingas jų įgyvendinimas bus labai svarbus remiant perspektyvias įmones visuose nukentėjusiuose sektoriuose, kartu išlaikant bankų sektoriaus atsparumą. Mokesčių atidėjimas ir kredito atostogos taip pat gali padėti pagerinti MVĮ grynųjų pinigų srautą. Be to, atsigavimo procesas priklausys nuo to, kiek tikslingai bus vykdomos investicijos. Dabartinė krizė išryškino skaitmeninių ir novatoriškų sprendimų svarbą siekiant išlaikyti veikiančią ekonomiką. Nors e. valdžia veikė gerai, tolesnis MVĮ skaitmeninimas padidintų jų atsparumą ir padėtų paspartinti atsigavimą, o vidutinės trukmės laikotarpiu padidėtų našumas. Pastaraisiais metais visa ekonomika vis labiau skaitmeninama. Tačiau gamyboje informacinės ir ryšių technologijos iki šiol buvo diegiamos lėtai. Nors 2019 m. bendri Estijos inovacijų diegimo rezultatai pagerėjo, moksliniais tyrimais pagrįstų inovacijų diegimo pajėgumų ir veiklos lygis verslo sektoriuje tebėra žemas. Moksliniais tyrimais pagrįstos inovacijos ir inovacinių sprendimų diegimas įmonėse galėtų pagerinti šalies konkurencinę padėtį ir paskatinti ekonomikos augimą. Siekiant padėti įmonėms atsigauti po COVID-19 krizės, bus svarbu užtikrinti geras galimybes gauti finansavimą, įskaitant pradedančiųjų įmonių nuosavo kapitalo finansavimą;

                  (20)

                  siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kaip visų pirma matyti iš nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, tvarus Estijos augimas priklauso nuo pažangos mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro: mažinant taršos anglies dioksidu intensyvumą energetikos, transporto ir statybos sektoriuose, restruktūrizuojant naftingųjų skalūnų pramonę ir didinant išteklių našumą, be kita ko, įgyvendinant žiedinės ekonomikos verslo modelius. Estijos išteklių našumo rodiklis yra vienas mažiausių Sąjungoje, o energijos suvartojimo lygis viršija ES vidurkį. Visa apimanti žiedinės ekonomikos strategija, papildanti nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, galėtų padėti pereiti prie priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, sumažinti neigiamą naftingųjų skalūnų pramonės poveikį aplinkai ir paskatinti ekonomiką. Estijos, kuri yra periferinė šalis ir kurios gyventojų tankis mažas, ekonominei veiklai ir eksportui itin aktuali sklandžiai veikianti tarpusavyje sujungta transporto sistema. Estijos transporto infrastruktūra turi tam tikrų sujungiamumo ir tvarumo trūkumų. Vis dar nepakankamai išplėtotas geležinkelių ir įvairiarūšis transportas. Kelių transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis pastaraisiais metais padidėjo, o atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas transporto sektoriuje tebėra mažesnis nei numatyta nacionaliniuose tiksluose. Projektas „Rail Baltica“ ir energetikos tinklų jungčių projektai yra vieni iš svarbiausių Estijos investavimo prioritetų, kuriais siekiama gerinti jos saugą ir integraciją į vidaus rinką. Investicijų projektų, kuriuose atsižvelgiama į aplinkos ir klimato aspektus, skatinimas yra labai svarbus tvariam ekonomikos atsigavimui ir regioninių skirtumų mažinimui. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytoje teritorijoje, Estijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Estijai galimybę kuo geriau pasinaudoti šiuo fondu;

                  (21)

                  Estijos bankų sektorius apskritai yra patikimas, tačiau pinigų plovimo rizika išlieka. Nors buvo imtasi priemonių apriboti riziką sumažinant nerezidentų indėlius, nacionalinis rizikos vertinimas neapima kitų produktų, kurie gali kelti riziką, pavyzdžiui, klientams nerezidentams skirtų pasaugos paslaugų. Atnaujinus nacionalinį rizikos vertinimą būtų užtikrintas tinkamas rizikos nustatymas ir sudarytos sąlygos įgyvendinti būtinas rizikos mažinimo priemones. Nors reikalavimų nesilaikančių bankų ir mokėjimo įstaigų atžvilgiu buvo imtasi priežiūros veiksmų, dar yra galimybių toliau didinti priežiūros ir vykdymo užtikrinimo veiksmingumą. Visų pirma dar nepriimti teisėkūros procedūra priimami aktai, kuriais siekiama sustiprinti prevencinę sistemą ir konfiskavimą ir padidinti administracines sankcijas. Pinigų plovimo bylų tyrimai vyksta lėtai. Estijos finansų priežiūros tarnybos gebėjimai dar nėra pakankamai sustiprinti, o rizika grindžiamas požiūris į priežiūrą dar nėra visiškai įgyvendintas, visų pirma kalbant apie teminius patikrinimus vietoje. Finansinės žvalgybos padalinio ir teisėsaugos institucijų keitimasis informacija nėra pakankamai aktyvus;

                  (22)

                  nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

                  (23)

                  Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Estija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

                  (24)

                  siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Estija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

                  (25)

                  per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Estijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Estija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Estijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

                  (26)

                  atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (9) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

            REKOMENDUOJA Estijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

                  1.

                  Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Gerinti sveikatos priežiūros sistemos prieinamumą ir didinti jos atsparumą, be kita ko, sprendžiant sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumo problemą, stiprinant pirminę sveikatos priežiūrą ir užtikrinant svarbių medicinos reikmenų tiekimą.

                  2.

                  Didinti minimalios socialinės apsaugos sistemos adekvatumą, be kita ko, išplečiant bedarbio pašalpų aprėptį.

                  3.

                  Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į įmonių skaitmeninimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, švarios ir efektyvios energijos gamybą bei naudojimą, efektyvų išteklių naudojimą ir tvarų transportą, prisidedant prie laipsniško ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Remti mažųjų ir vidutinių įmonių inovacinius gebėjimus ir užtikrinti pakankamas galimybes gauti finansavimą.

                  4.

                  Aktyviau stengtis užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu sistemos priežiūrą ir vykdymą.

         Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            J. KLOECKNER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

         (3)  O L C 301, 2019 9 5, p. 30.

         (4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

         (5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

         (6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

         (7)  OL C 320, 2018 9 10, p. 24.

         (8)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos;

         (9)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.