               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 01
            COM(2021) 269 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Japonijos Susitarimo dėl savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose pakeitimų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Europos Sąjungos ir Japonijos susitarimu dėl savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose
                  1
                siekiama užtikrinti veiksmingesnį Europos Sąjungos ir Japonijos bendradarbiavimą šioje srityje. Pagal Susitarimą prašomoji valstybė prašančiosios valstybės prašymu teikia teisinę pagalbą vykdant tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir kitas procedūras (įskaitant teismo procesą) baudžiamosiose bylose. Taikant Susitarimą numatyta naudoti šiuolaikines bendradarbiavimo priemones, pavyzdžiui, vaizdo konferencijas ir keitimąsi bankų informacija. Tai pirmasis toks atskiras ES susitarimas su kita šalimi. Nė viena valstybė narė nėra sudariusi panašaus atskiro susitarimo su Japonija.

               Duomenų apsaugos teisėsaugos srityje direktyva (toliau – Teisėsaugos direktyva)
                  2
                įsigaliojo 2016 m. gegužės 6 d. ir valstybės narės turėjo iki 2018 m. gegužės 6 d. perkelti ją į nacionalinę teisę (Teisėsaugos direktyvos 63 straipsnio 1 dalis). Teisėsaugos direktyva, kuria buvo panaikintas ir pakeistas pamatinis sprendimas
                  3
               , palyginti su juo yra kur kas detalesnė ir išsamesnė horizontalioji duomenų apsaugos priemonė. Ji taikoma vidaus ir tarpvalstybiniu mastu kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo, be kita ko, apsaugos nuo grėsmių visuomenės saugumui ir jų prevencijos, tikslais (Teisėsaugos direktyvos 1 straipsnio 1 dalis).

               Teisėsaugos direktyvos 62 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad ne vėliau kaip 2019 m. gegužės 6 d. Komisija turi peržiūrėti kitus ES teisės aktus, kuriais reglamentuojamas asmens duomenų tvarkymas teisėsaugos tikslais, kad įvertintų, ar juos reikia suderinti su Teisėsaugos direktyva, o prireikus pasiūlyti pakeitimus, kuriais būtų užtikrintas nuoseklus požiūris į asmens duomenų apsaugą.

               2020 m. birželio 24 d. Komisija įvykdė šį įpareigojimą – priėmė komunikatą „Tolesnis buvusio trečiojo ramsčio acquis derinimas su duomenų apsaugos taisyklėmis“
                  4
               . Jame nurodyta dešimt teisės aktų, kuriuos reikia suderinti su Teisėsaugos direktyva, ir numatytas atitinkamas tvarkaraštis. Ji nustatė, kad Susitarimas su Japonija yra vienas iš teisės aktų, kurių atveju, siekiant užtikrinti visišką atitiktį Teisėsaugos direktyvai, reikalingi tiksliniai pakeitimai, ir nurodė, kad 2021 m. pirmąjį ketvirtį pateiks rekomendaciją Tarybai. Tai yra ši rekomendacija.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Šia iniciatyva Susitarimo duomenų apsaugos taisykles siekiama suderinti su Teisėsaugos direktyvoje nustatytais principais ir taisyklėmis, kad taikant Susitarimą galiotų tvirta ir nuosekli duomenų apsaugos sistema.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Netaikoma

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Šis pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis.

               SESV 218 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Komisija turi pateikti rekomendacijas Tarybai, o tuomet ši priima sprendimą, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas ir, atsižvelgiant į numatyto susitarimo dalyką, paskiriamas Sąjungos derybininkas arba Sąjungos derybų grupės vadovas. SESV 218 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad Taryba gali pateikti derybų nurodymus ir paskirti specialų komitetą, su kuriuo privaloma konsultuotis vedant derybas.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Derybas dėl Susitarimo pakeitimo gali vesti tik Sąjunga.

               •Proporcingumo principas

                  Šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas reikalinga siekiant užtikrinti, kad Susitarimas atitiktų galiojančius Sąjungos teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma Teisėsaugos direktyvą – Susitarime numatyti bendradarbiavimo mechanizmai nekeičiami. Šia rekomendacija, remiantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalimi, neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Netaikoma

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

               Ši rekomendacija parengta atsižvelgiant į Komisijos atliktos peržiūros pagal Teisėsaugos direktyvos 62 straipsnio 6 dalį rezultatus, pateiktus jos komunikate „Tolesnis buvusio trečiojo ramsčio acquis derinimas su duomenų apsaugos taisyklėmis“. Komunikate išvardyti derintini aspektai. Visų pirma jame nurodyta, kad reikia tobulinti Susitarime nustatytas duomenų apsaugos priemones.

               Pagal dabar galiojančias nuostatas, visų pirma 8 straipsnį (pagalbos prašymai) ir 13 straipsnį (konfidencialumas ir naudojimo apribojimai):

               prašymuose turi būti nurodytas prašomos pagalbos tikslas ir faktai, susiję su tyrimo, baudžiamojo persekiojimo ar kitos procedūros (įskaitant teismo procesą) dalyku, ir

               be išankstinio prašomosios valstybės sutikimo prašančioji valstybė negali tvarkyti asmens duomenų kitais nei prašyme nurodytais tikslais.

               Atlikus peržiūrą nustatytos kelios sritys, dėl kurių reikia priimti naujas nuostatas. Tai šios sritys:

               ·nuostatos dėl duomenų kokybės ir saugumo;

               ·duomenų ir įrašų saugojimo taisyklės;

               ·specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymui taikomos apsaugos priemonės;

               ·tolesnio duomenų perdavimo ribojimas ir

               ·nuostatos dėl priežiūros ir fiziniams asmenims prieinamų teisių gynimo priemonių.

               Šios rekomendacijos tikslas – gauti Tarybos įgaliojimus pradėti derybas dėl Susitarimo pakeitimų, kad būtų susitarta dėl naujų nuostatų, kurios užtikrins, kad Sąjunga laikytųsi savo įsipareigojimų pagal Teisėsaugos direktyvą.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Vadovaudamasi Geresnio reglamentavimo gairėmis, Komisija paskelbė veiksmų planą, kuriame pristatė iniciatyvą pateikti rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo „ES ir Japonijos susitarimas dėl savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose. Siūlomas suderinimas su ES duomenų apsaugos taisyklėmis“
                     5
                  . Suinteresuotieji subjektai buvo pakviesti nuo 2021 m. sausio 14 d. iki vasario 11 d. pateikti pastabas. Per tą laikotarpį pastabų negauta.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Atlikdama peržiūrą Komisija atsižvelgė į tyrimą, atliktą įgyvendinant Europos Parlamento bandomąjį projektą „ES duomenų rinkimo priemonių ir programų peržiūra pagrindinių teisių požiūriu“
                     6
                  . Atlikus tyrimą nustatyti Sąjungos aktai, kuriems taikoma Teisėsaugos direktyvos 62 straipsnio 6 dalis, ir įvardytos nuostatos, kurias gali reikėti suderinti duomenų apsaugos požiūriu.

               •Poveikio vertinimas

               Šio pasiūlymo poveikis iš esmės neviršija kompetentingų institucijų vykdomo asmens duomenų tvarkymo pagal Tarybos pamatinį sprendimą 2002/465/TVR
                  7
               . Teisėsaugos direktyvoje įtvirtintų naujų prievolių poveikis buvo įvertintas atliekant šios direktyvos parengiamąjį darbą. Todėl specialaus šio pasiūlymo poveikio vertinimo atlikti nereikia.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma

               •Pagrindinės teisės

               Teisė į asmens duomenų apsaugą nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje, SESV 16 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsnyje. Be to, duomenų apsauga glaudžiai susijusi su teise į privatų ir šeimos gyvenimą, kuri ginama pagal Chartijos 7 straipsnį. ES duomenų apsaugos teisės aktais siekiama užtikrinti aukšto lygio asmens duomenų apsaugą.

               Šios rekomendacijos tikslas – gauti įgaliojimus pradėti derybas dėl Susitarimo su Japonija pakeitimų, kuriais būtų nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, užtikrinančios, kad būtų laikomasi valstybių narių įsipareigojimų pagal Teisėsaugos direktyvą. Tai turėtų teigiamą poveikį pagrindinėms teisėms į privatumą ir duomenų apsaugą.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Netaikoma

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Japonijos Susitarimo dėl savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose pakeitimų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)reikėtų pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Japonijos Susitarimo dėl savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose pakeitimų
                  8
               ;

               (2)asmens duomenų tvarkymas pagal Susitarimą turėtų atitikti taikytinas duomenų apsaugos taisykles. Reikėtų peržiūrėti Susitarimo nuostatas dėl duomenų apsaugos ir susitarti dėl naujų nuostatų, pagal kurias Sąjunga galėtų užtikrinti, kad toks duomenų tvarkymas atitiktų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680
                  9
               ;

               (3)vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725
                  10
                42 straipsnio 1 dalimi, buvo pasikonsultuota su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir […] jis pateikė nuomonę
                  11
               ,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1.Komisija įgaliojama pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Japonijos Susitarimo dėl savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose pakeitimų.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su [Tarybos skiriamu specialiuoju komitetu].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2009 m. lapkričio 30 d. Briuselyje ir 2009 m. gruodžio 15 d. Tokijuje pasirašytas Europos Sąjungos ir Japonijos susitarimas dėl savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose (OL L 39, 2010 2 12, p. 20). Jis įsigaliojo 2011 m. sausio 2 d.

                     (2)

                        2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89).

                     (3)

                        2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos (OL L 350, 2008 12 30, p. 60).

                     (4)

                        COM(2020) 262 final.

                     (5)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12804-EU-Japan-mutual-legal-assistance-on-criminal-matters

                     (6)

                        Projektą užsakė Parlamentas, jam vadovavo Komisija, o jį įgyvendino rangovas (nepriklausomų ekspertų grupė), atrinktas Komisijos, remiantis Parlamento nustatytais kriterijais. Projekto rezultatai tėra rangovo nuomonė ir išvados, todėl Komisija negali būti laikoma atsakinga už bet kokį juose pateiktos informacijos panaudojimą;

                     http://www.fondazionebrodolini.it/en/projects/pilot-project-fundamental-rights-review-eu-data-collection-instruments-and-programmes

                     (7)

                        2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatinis sprendimas dėl jungtinių tyrimo grupių (OL L 162, 2002 6 20, p. 1).

                     (8)

                        Europos Sąjungos ir Japonijos Susitarimas dėl savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose, OL L 39, 2010 2 12, p. 20.

                     (9)

                        2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89).

                     (10)

                        2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

                     (11)

                        OL C ….

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 01
            COM(2021) 269 final
            PRIEDAS
            prie
            rekomendacijos dėl
            TARYBOS SPRENDIMOkuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Japonijos Susitarimo dėl savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose pakeitimų

               PRIEDAS

               Derybiniai nurodymai dėl Europos Sąjungos ir Japonijos susitarimo dėl savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose pakeitimų

               Per derybas Komisija turėtų siekti toliau išsamiai išdėstytų tikslų.

               (1)Bendrasis pakeitimų tikslas – remti ir stiprinti valstybių narių ir Japonijos bendradarbiavimą teikiant savitarpio teisinę pagalbą baudžiamosiose bylose, stiprinant apsaugos priemones asmens duomenų apsaugos srityje. Dėl pakeitimų Susitarime numatytas bendradarbiavimo tikslas ir formos neturėtų keistis.

               (2)Susitarime, visų pirma jo 8 straipsnyje (pagalbos prašymai) ir 13 straipsnyje (konfidencialumas ir naudojimo apribojimai), jau nustatyta, kad:

               –prašymuose turi būti aprašytas prašomos pagalbos tikslas ir faktai, susiję su tyrimo, baudžiamojo persekiojimo ar kitos procedūros (įskaitant teismo procesą) dalyku, ir

               –be išankstinio prašomosios valstybės sutikimo prašančioji valstybė negali tvarkyti asmens duomenų kitais nei prašyme nurodytais tikslais.

               Tai atitinka tikslo konkretumo ir tikslo apribojimo principus.

               (3)Pakeitimais reikėtų užtikrinti, kad Susitarime būtų numatytos tinkamos duomenų apsaugos priemonės, kaip apibrėžta Direktyvoje (ES) 2016/680
                  1
               , taikytinos perduodant asmens duomenis pagal Susitarimą, neatsižvelgiant į atitinkamų asmenų pilietybę ar gyvenamąją vietą.

               (4)Visų pirma pakeitimais turėtų būti nustatytos šios papildomos apsaugos priemonės, taikytinos visose institucijose, dalyvaujančiose vykdant prašyme aprašytą tyrimą, baudžiamąjį persekiojimą ar kitą procedūrą (įskaitant teismo procesą):

               (a)reikalavimas, kad bet kokie šalių viena kitai perduodami asmens duomenys turi būti būtini siekiant prašymo tikslo, atitinkančio Susitarimo tikslus ir taikymo sritį, taip pat turi būti adekvatūs, tinkami ir neviršijantys to, ko reikia tam tikslui pasiekti;

               (b)reikalavimas, kad asmens duomenys turi būti tikslūs ir prireikus atnaujinami; šio reikalavimo neatitinkantys asmens duomenys turi būti ištrinti arba ištaisyti; kita šalis turi būti informuota, kai yra pagrindo manyti, kad asmens duomenys yra arba tapo netikslūs ar paseno;

               (c)reikalavimas, kad asmens duomenys turi būti saugomi ne ilgiau nei būtina tikslui (-ams), dėl kurio (-ių) jie buvo perduoti, pasiekti;

               (d)reikalavimas, kad perduoti ir toliau tvarkyti asmens duomenis, atskleidžiančius rasinę ar etninę kilmę, politines pažiūras, religinius ar filosofinius įsitikinimus ar narystę profesinėse sąjungose, genetinius duomenis ar biometrinius duomenis, siekiant konkrečiai nustatyti fizinio asmens tapatybę, sveikatos duomenis arba duomenis apie fizinio asmens lytinį gyvenimą ar lytinę orientaciją, turi būti leidžiama tik tuo atveju, jei vykdant tokį perdavimą ir tolesnį tvarkymą taikomos tinkamos apsaugos priemonės, kuriomis atsižvelgiama į konkrečius tokio tvarkymo pavojus;

               (e)reikalavimas įgyvendinti tinkamas technines ir organizacines priemones, kuriomis būtų galima patvirtinti atitiktį reikalavimams;

               (f)reikalavimas užtikrinti asmens duomenų saugumą tinkamomis techninėmis ir organizacinėmis priemonėmis, įskaitant prieigos apribojimus, ir pranešti apie asmens duomenų saugumo pažeidimus;

               (g)mechanizmas, kuriuo užtikrinama, kad atitinkamam (-iems) asmeniui (-ims) būtų pranešta apie bet kokį duomenų perdavimą ir kad jam (jiems), laikantis visų būtinų ir proporcingų apribojimų, būtų prieinama pagrindinė informacija apie duomenų tvarkymą;

               (h)reikalavimas užtikrinti, kad atitinkamas (-i) asmuo (-enys), laikantis visų būtinų ir proporcingų apribojimų, turėtų įgyvendinamas teises susipažinti su duomenimis (įskaitant pagrindinę informaciją apie duomenų tvarkymą), juos pataisyti ir ištrinti, ir nustatyti tinkamas apsaugos priemones, taikomas sprendimams, kurie priimami remiantis tik automatizuotai sutvarkytais asmens duomenimis ir kurie daro jiems neigiamą poveikį;

               (i)kai pagal Susitarimo 13 straipsnio 1 dalį reikalingas išankstinis sutikimas – reikalavimas, kad prašomoji valstybė įvertintų visus svarbius veiksnius, visų pirma:

               –pirminį duomenų tvarkymo tikslą;

               –tolesnio duomenų tvarkymo tikslą ir

               –tai, ar gaunančiosios institucijos užtikrinamas asmens duomenų, kuriais dalijamasi, apsaugos lygis yra lygiavertis užtikrinamam Susitarimu;

               (j)reikalavimas užtikrinti, kad šalių sutartų apsaugos priemonių laikymąsi prižiūrėtų viena ar daugiau nepriklausomų priežiūros institucijų, turinčių veiksmingus tyrimo ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimus, visų pirma įgaliojimus nagrinėti asmenų skundus dėl jų asmens duomenų naudojimo, atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, kuriomis jų duomenis tvarko teismines funkcijas vykdantys teismai, ir

               (k)reikalavimas užtikrinti, kad pažeidus pirmiau nurodytas apsaugos priemones asmenims būtų suteiktos veiksmingos teisminės teisių gynimo priemonės.

               (5)Iš dalies pakeistame Susitarime turėtų būti pateiktos svarbiausių sąvokų apibrėžtys, įskaitant asmens duomenų apibrėžtį, kuri atitiktų Direktyvos (ES) 2016/680 3 straipsnio 1 dalį.

                     (1)

                        2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 02
            COM(2021) 513 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Kipro stabilumo programos
            {SWD(2021) 501 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Kipro stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

               kadangi:

               (1)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos
                  2
                taikymo
                  3
               . Komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Bendroji nukrypti leidžianti išlyga suteikė galimybę valstybėms narėms kovojant su krize pasinaudoti biudžeto lankstumu. Ja sudarytos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Pradėjus ją taikyti leidžiama laikinai nukrypti nuo kiekvienos valstybės narės vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. 2020 m. rugsėjo 17 d. metinėje tvaraus augimo strategijoje Komisija paskelbė, kad bendroji nukrypti leidžianti išlyga 2021 m. bus ir toliau taikoma
                  4
               ;

               (2)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Kiprui
                  5
               , laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji taip pat rekomendavo Kiprui, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas;

               (3)Tarybos rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos nurodoma, kad visus 2021 m. fiskalinė politika visose euro zonos valstybėse narėse turėtų likti remiamojo pobūdžio ir kad politikos priemonės turėtų būti pritaikytos prie konkrečių šalių aplinkybių ir taikomos laiku, laikinai ir tikslingai
                  6
               .  Esant tinkamoms epidemiologinėms ir ekonominėms sąlygoms turėtų būti laipsniškai panaikintos neatidėliotinos priemonės, kartu kovojant su krizės socialiniu poveikiu ir poveikiu darbo rinkai. Turėtų būti vykdoma fiskalinė politika, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Valstybės narės turėtų vykdyti reformas, kuriomis visų atžvilgiu būtų stiprinama sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptis, tinkamumas ir tvarumas;

               (4)2020 m. lapkričio 18 d. Komisija priėmė kokybiniu fiskalinių priemonių vertinimu pagrįstas nuomones dėl 2021 m. euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų. Komisija laikėsi nuomonės, kad apskritai Kipro biudžeto plano projektas atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos priimtas fiskalinės politikos rekomendacijas ir kad dauguma plane nustatytų priemonių buvo remiama ekonominė veikla esant dideliam neapibrėžtumui;

               (5)taikant priemonę „Next Generation EU“, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, bus užtikrinamas tvarus, įtraukus ir teisingas ekonomikos atsigavimas. 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė
                  7
               . Pagal šią priemonę bus teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. ES finansuojama fiskalinė paskata. Ji prisidės prie ekonomikos atsigavimo, tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, ir padidins ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Savo ruožtu ji taip pat padės artimiausiu metu atkurti palankesnę viešųjų finansų būklę, o vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu – sustiprinti viešųjų finansų tvarumą, augimą ir darbo vietų kūrimą;

               (6)2021 m. kovo 3 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė papildomų politikos gairių, kuriomis siekiama palengvinti fiskalinės politikos koordinavimą ir padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas
                  8
               . Bendra fiskalinės politikos kryptis, atsižvelgiant į nacionalinius biudžetus ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, 2021 ir 2022 m. turėtų išlikti remiamojo pobūdžio. Tikintis, kad ekonominė veikla 2021 m. antroje pusėje palaipsniui grįš į vėžes, valstybių narių 2022 m. fiskalinė politika vis dėlto turėtų tapti labiau diferencijuota. Formuojant valstybių narių fiskalinę politiką turėtų būti atsižvelgiama į ekonomikos atsigavimo padėtį, fiskalinį tvarumą ir būtinybę mažinti ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus. Kadangi būtina remti tvarų ES ekonomikos atsigavimą, valstybės narės, kurių tvarumo rizika nedidelė, savo biudžetus turėtų pajungti palankiai 2022 m. fiskalinei politikai išlaikyti, įvertinusios Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės poveikį. Didelę skolą turinčios valstybės narės turėtų vykdyti apdairią fiskalinę politiką, kartu išlaikydamos nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir naudodamosi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomiems kokybiškiems investicijų projektams ir struktūrinėms reformoms finansuoti. Kalbant apie laikotarpį po 2022 m., įgyvendinant fiskalinę politiką turėtų būti toliau atsižvelgiama į atsigavimo stiprumą, ekonominio neapibrėžtumo mastą ir fiskalinio tvarumo aspektus. Užtikrinti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu padės perorientuojama fiskalinė politika, be kita ko, tinkamu metu laipsniškai panaikinant paramos priemones, siekiant apdairios vidutinio laikotarpio fiskalinės būklės;

               (7)2021 m. kovo 3 d. komunikate taip pat paskelbta Komisijos nuomonė, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti toliau turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio pagrindinis kiekybinis kriterijus būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Remdamasi savo 2021 m. pavasario prognoze, birželio 2 d. Komisija laikėsi nuomonės, kad sąlygos, kurioms esant 2022 m. bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą reikėtų toliau taikyti, o 2023 m. jos taikymą nutraukti, yra įvykdytos. Nutraukus bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą bus toliau atsižvelgiama į konkrečių šalių padėtį
                  9
               ;

               (8)2021 m. balandžio 29 d. Kipras pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnį pateikė 2021 m. stabilumo programą;

               (9)remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2020 m. Kipro valdžios sektoriaus deficitas buvo 5,7 % BVP, o valdžios sektoriaus skola padidėjo iki 118,2 % BVP. Metinis pirminio biudžeto balanso pokytis siekė −7,6 % BVP, įskaitant 3,6 % BVP ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Kipras taip pat teikė likvidumo paramą įmonėms ir namų ūkiams (tokią kaip garantijos ir mokesčių atidėjimas, kurie neturi tiesioginio ir greito poveikio biudžetui), kurios vertė siekia 1,9 % BVP.

               2020 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptariama Kipro biudžeto būklė, nes jo valdžios sektoriaus deficitas 2020 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o valdžios sektoriaus skola viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir tinkamu tempu nemažėjo. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas, ir skolos kriterijaus nėra laikomasi;

               (10)2021 ir 2022 m. makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra palankus. Pagal Komisijos 2021 m. pavasario prognozę tikėtina, kad realusis Kipro BVP 2021 m. padidės 3,1 %, o 2022 m. – 3,8 %. Pagal stabilumo programą Kipro ekonomika 2021 m. augs 3,6 %, o 2022 m. – 3,8 %. Programoje numatytą palyginti didesnį augimą 2021 m. lemia didesnis privatus vartojimas;

               (11)2021 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės nuo 5,7% BVP 2020 m. iki 4,7 % BVP 2021 m., o skolos santykis 2021 m. sumažės iki 111,9 % BVP. Pagal programą 2021 m. pirminio biudžeto balanso pokytis, palyginti su iki krizės buvusiu lygiu (2019 m.), turėtų siekti −6,5 % BVP, atsižvelgiant į 3,4 % BVP ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Šios projekcijos atitinka Komisijos 2021 m. pavasario prognozę;

               (12)reaguodamas į COVID-19 pandemiją ir susijusį ekonomikos nuosmukį, Kipras ėmėsi biudžeto priemonių, kad sustiprintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Šis ryžtingas politikos atsakas sušvelnino BVP susitraukimą, o tai savo ruožtu apribojo valdžios sektoriaus deficito ir valstybės skolos augimą. Fiskalinėmis priemonėmis turėtų būti didinama parama atsigavimui, neužbėgant už akių būsimoms fiskalinėms trajektorijoms. Todėl turėtų būti stengiamasi, kad šios priemonės netaptų nuolatine našta viešiesiems finansams. Nustačiusios nuolatines priemones valstybės narės turėtų tinkamai jas finansuoti, kad užtikrintų neutralų poveikį biudžetui vidutiniu laikotarpiu. Priemonės, kurių Kipras ėmėsi 2020 ir 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., yra daugiausiai laikinos arba joms yra kompensacinių priemonių;

               (13)2021 m. stabilumo programoje daroma prielaida, kad bus vykdomos investicijos ir reformos, finansuojamos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis, sudarančiomis 0,6 % 2021 m., 0,4 % 2022 m., 0,4 % 2023 m. ir 0,4 % 2024 m. Tačiau Komisijos prognozėje daroma prielaida, kad plane numatytas bendras reformų ir investicijų poveikis biudžetui – 0,3 % BVP 2021 m. ir 0,5 % BVP 2022 m.;

               (14)Reglamente (EB) Nr. 1466/97 nustatyti fiskalinio koregavimo rodikliai turi būti vertinami atsižvelgiant į dabartines aplinkybes. Pirma, gamybos apimties atotrūkio įverčius gaubia didelis neapibrėžtumas. Antra, reikia, kad fiskalinė politika būtų greitai pritaikoma prie pandemijos raidos ir, kai pavojus sveikatai sumažės, nuo pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju būtų pereita prie tikslingesnių priemonių. Trečia, šiam laikotarpiui būdingas reikšmingas politikos atsakas siekiant remti ekonominę veiklą. Esant dideliems pervedimams iš ES biudžeto (pavyzdžiui, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę), nustatyti rodikliai neapima visos paskatos, kurią fiskalinė politika teikia ekonomikai. Atsižvelgiant į tai, struktūrinis balansas dabartinėmis aplinkybėmis nėra tinkamas rodiklis. Kita vertus, išlaidų kriterijus turi būti pritaikytas
                  10
                ir papildytas papildoma informacija, kad būtų galima visapusiškai įvertinti fiskalinės politikos kryptį.

               Pirma, vadovaujantis panašiu požiūriu į tą, kurio laikomasi vertinant 2021 m. biudžeto planų projektus, į bendrąsias išlaidas neįtraukiamos laikinos neatidėliotinos priemonės. Šiomis su krize susijusiomis laikinomis neatidėliotinomis priemonėmis remiamos sveikatos sistemos ir darbuotojams bei įmonėms kompensuojamos dėl izoliavimo priemonių ir tiekimo grandinės sutrikimų prarastos pajamos; ar valdžios institucijos jas atšauks, priklauso nuo to, kada normalizuosis visuomenės sveikatos ir ekonominė padėtis.

               Antra, siekiant dabartinėmis sąlygomis įvertinti bendrą fiskalinės politikos kryptį, į atitinkamas bendrąsias išlaidas turėtų būti įtraukti dideli pervedimai iš ES biudžeto (kaip antai pervedimai pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę).

               Taigi fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones), įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų dotacijomis finansuojamas išlaidas, pokytis.

               Be bendros fiskalinės politikos krypties, analizės tikslas taip pat yra įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais. Dėl tos priežasties ypatingas dėmesys skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų ir investicijų raidai;

               (15)2021 m. stabilumo programoje planuojama, kad Kipro valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. sumažės iki 0,9 % BVP, daugiausiai dėl 2020 ir 2021 m. priimtų laikinų paramos priemonių nutraukimo. Planuojama, kad 2022 m. valdžios sektoriaus skolos santykis sumažės iki 103,9 % BVP. Šios projekcijos yra mažesnės už Komisijos 2021 m. pavasario prognozę. Komisija prognozuoja, kad visų pirma dėl didesnių, nei tikėtasi, išlaidų ir mažesnių pajamų 2022 m. deficitas bus 2 % BVP, o valdžios sektoriaus skolos santykis – 106,6 % BVP.

               Remiantis Komisijos prognoze, pirmiau apibrėžta bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai 2022 m., sudarys −0,3 % BVP
                  11
               . Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis padidės 0,4 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės stabdomąjį 0,1 procentinio punkto BVP poveikį
                  12
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės stabdomąjį 0,1 procentinio punkto BVP poveikį;

               (16)itin svarbi valstybių narių biudžeto priemonių kokybė. Fiskalinės struktūrinės reformos, kuriomis siekiama gerinti nacionalinių biudžetų sudėtį, gali paremti potencialų augimą, suteikti labai reikalingų fiskalinio manevravimo galimybių ir padėti užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą, be kita ko, atsižvelgiant į klimato kaitą ir sveikatos apsaugos uždavinius. Kalbant apie pajamas, COVID-19 krizė padidino reformų svarbą siekiant veiksmingesnių ir teisingesnių viešųjų pajamų sistemų. Kalbant apie išlaidas, krizės sąlygomis tapo dar svarbiau didinti tvarių ir augimą skatinančių investicijų lygį bei kokybę, siekiant augimo potencialo bei ekonominio ir socialinio atsparumo didinimo ir dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslų. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai suteiks galimybę pagerinti nacionalinių biudžetų sudėtį;

               (17)programos vidutinio laikotarpio biudžeto planuose numatoma, kad valdžios sektoriaus perteklius padidės nuo 0,1 % 2023 m. iki 1,6 % BVP 2024 m.

               Remiantis programa, bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai, 2023 ir 2024 m. vidutiniškai sudarys 2,8 % BVP. Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis padidės 0,1 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės stabdomąjį 0,1 procentinio punkto BVP poveikį
                  13
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės stabdomąjį 2,8 procentinio punkto BVP poveikį;

               Dabartinis 10 metų vidutinio nominaliojo potencialaus augimo įvertis yra 3½ %
                  14
               .  Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Kipro ekonomikos augimą, poveikio;

               (18)planuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis sumažės nuo 99,5 % BVP 2023 m. iki 92,9 % BVP 2024 m. Remiantis naujausia skolos tvarumo analize
                  15
                laikoma, kad vidutiniu laikotarpiu Kiprui gresia vidutinė fiskalinio tvarumo rizika;

               (19)atsižvelgiant į šiuo metu vis dar išimtinai didelį neapibrėžtumą, fiskalinės politikos gairės ir toliau turėtų būti daugiausiai kokybinio pobūdžio. 2022 m., jeigu neapibrėžtumo lygis jau bus pakankamai sumažėjęs, turėtų būti pateiktos vėlesniems metams skirtos tikslesnės kiekybinės gairės.

               Taryba įvertino 2021 m. stabilumo programą ir veiksmus, kurių Kipras ėmėsi atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją,

               REKOMENDUOJA KIPRUI:

               1.2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

               2.Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu. Tuo pat metu didinti investicijas, siekiant padidinti augimo potencialą.

               3.Ypatingą dėmesį skirti viešųjų finansų – tiek biudžeto pajamų, tiek išlaidų – sudėčiai, taip pat biudžeto priemonių kokybei, kad būtų užtikrintas tvarus ir įtraukus atsigavimas. Pirmenybę teikti tvarioms ir augimą skatinančioms investicijoms, visų pirma toms, kuriomis remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka. Pirmenybę teikti fiskalinėms struktūrinėms reformoms, kurios padės finansuoti viešosios politikos prioritetus ir didinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, be kita ko, visų atžvilgiu stiprinant sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptį, tinkamumą ir tvarumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui.

                     (3)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komisijos komunikatas „2021 m. metinė tvaraus augimo strategija“, Briuselis, 2020 9 17, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija dėl 2020 m. Kipro nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Kipro stabilumo programos, OL C 282, 2020 8 26, p. 82.

                     (6)

                        Laukiama, kol Taryba galutinai priims po to, kai patvirtins Vadovų Taryba. Tekstą, kuriam 2020 m. gruodžio 16 d. pritarė Euro grupė, galima rasti
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/lt/pdf
                  .

                     (7)

                  OL
                   L 57, 2021 2 18, p. 17.

                     (8)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“, Briuselis, 2021 6 2, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Visų pirma 4 metų investicijų išlyginimas, naudojamas išlaidų kriterijui apskaičiuoti, neleidžia tinkamai įvertinti fiskalinės paramos atsigavimui, kuri teikiama vykdant nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

                     (11)

                        Neigiamas rodiklio ženklas atitinka per didelį pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją fiskalinę politiką.

                     (12)

                        Numatoma, kad kitų nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės skatinamąjį 0,1 procentinio punkto BVP poveikį.

                     (13)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės neutralų poveikį.

                     (14)

                        Apskaičiuota Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką.

                     (15)

                        Žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes“.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 02
            COM(2021) 511 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Kroatijos konvergencijos programos
            {SWD(2021) 501 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Kroatijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

               kadangi:

               (1)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos
                  2
                taikymo
                  3
               . Komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Bendroji nukrypti leidžianti išlyga suteikė galimybę valstybėms narėms kovojant su krize pasinaudoti biudžeto lankstumu. Ja sudarytos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Pradėjus ją taikyti leidžiama laikinai nukrypti nuo kiekvienos valstybės narės vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. 2020 m. rugsėjo 17 d. metinėje tvaraus augimo strategijoje Komisija paskelbė, kad bendroji nukrypti leidžianti išlyga 2021 m. bus ir toliau taikoma
                  4
               ;

               (2)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Kroatijai
                  5
               , laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji taip pat rekomendavo Kroatijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas;

               (3)taikant priemonę „Next Generation EU“, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, bus užtikrinamas tvarus, įtraukus ir teisingas ekonomikos atsigavimas. 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė
                  6
               . Pagal šią priemonę bus teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. ES finansuojama fiskalinė paskata. Ji prisidės prie ekonomikos atsigavimo, tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, ir padidins ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Savo ruožtu ji taip pat padės artimiausiu metu atkurti palankesnę viešųjų finansų būklę, o vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu – sustiprinti viešųjų finansų tvarumą, augimą ir darbo vietų kūrimą;

               (4)2021 m. kovo 3 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė papildomų politikos gairių, kuriomis siekiama palengvinti fiskalinės politikos koordinavimą ir padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas
                  7
               . Bendra fiskalinės politikos kryptis, atsižvelgiant į nacionalinius biudžetus ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, 2021 ir 2022 m. turėtų išlikti remiamojo pobūdžio. Tikintis, kad ekonominė veikla 2021 m. antroje pusėje palaipsniui grįš į vėžes, valstybių narių 2022 m. fiskalinė politika vis dėlto turėtų tapti labiau diferencijuota. Formuojant valstybių narių fiskalinę politiką turėtų būti atsižvelgiama į ekonomikos atsigavimo padėtį, fiskalinį tvarumą ir būtinybę mažinti ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus. Kadangi būtina remti tvarų ES ekonomikos atsigavimą, valstybės narės, kurių tvarumo rizika nedidelė, savo biudžetus turėtų pajungti palankiai 2022 m. fiskalinei politikai išlaikyti, įvertinusios Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės poveikį. Didelę skolą turinčios valstybės narės turėtų vykdyti apdairią fiskalinę politiką, kartu išlaikydamos nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir naudodamosi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomiems kokybiškiems investicijų projektams ir struktūrinėms reformoms finansuoti. Kalbant apie laikotarpį po 2022 m., įgyvendinant fiskalinę politiką turėtų būti toliau atsižvelgiama į atsigavimo stiprumą, ekonominio neapibrėžtumo mastą ir fiskalinio tvarumo aspektus. Užtikrinti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu padės fiskalinės politikos perorientavimas siekiant apdairios vidutinio laikotarpio fiskalinės būklės, be kita ko, tinkamu metu laipsniškai panaikinant paramos priemones;

               (5)2021 m. kovo 3 d. komunikate taip pat paskelbta Komisijos nuomonė, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio pagrindinis kiekybinis kriterijus būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Remdamasi savo 2021 m. pavasario prognoze, birželio 2 d. Komisija laikėsi nuomonės, kad sąlygos, kurioms esant 2022 m. bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą reikėtų toliau taikyti, o 2023 m. jos taikymą nutraukti, yra įvykdytos. Nutraukus bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą bus toliau atsižvelgiama į konkrečių šalių padėtį
                  8
               ;

               (6)2021 m. balandžio 29 d. Kroatija pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnį pateikė 2021 m. konvergencijos programą;

               (7)remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2020 m. Kroatijos valdžios sektoriaus deficitas buvo 7,4 % BVP, o valdžios sektoriaus skola padidėjo iki 88,7 % BVP. Metinis pirminio biudžeto balanso pokytis siekė −8,1 % BVP, įskaitant 3,8 % BVP ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Kroatija taip pat teikė likvidumo paramą įmonėms ir namų ūkiams (tokią kaip garantijos ir mokesčių atidėjimas, kurie neturi tiesioginio ir greito poveikio biudžetui), kurios vertė siekia 4,6 % BVP.

               2021 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptariama Kroatijos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus deficitas 2020 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o valdžios sektoriaus skola viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir tinkamu tempu nemažėjo. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas, ir skolos kriterijaus nėra laikomasi;

               (8)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos konvergencijos programos biudžeto projekcijos, yra realistiškas 2021 m. ir palankus 2022 m. Visų pirma joje numatomas šiek tiek spartesnis negu Komisijos pavasario prognozėje augimas 2021 m. (5,2 %, palyginti su 5 %) ir ypač 2022 m. (6,6 %, palyginti su 6,1 %). Tai visų pirma lemia optimistiškesnės namų ūkių vartojimo ir investicijų projekcijos, o Komisija teikia šiek tiek optimistiškesnę eksporto indėlio prognozę;

               (9)2021 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 7,4 % BVP 2020 m. iki 3,8 % BVP 2021 m., o skolos santykis 2021 m. sumažės iki 86,6 % BVP. Pagal programą 2021 m. pirminio biudžeto balanso pokytis, palyginti su iki krizės buvusiu lygiu (2019 m.), turėtų siekti −4,6 % BVP, atsižvelgiant į ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Palyginti su konvergencijos programa, Komisijos 2021 m. pavasario prognozėje nenumatoma, kad 2021 m. deficitas tiek daug sumažės (4,6 % BVP). Ryškiausi skirtumai susiję su pajamomis: konvergencijos programoje numatoma, kad jų atsigavimas gerokai viršys nominaliojo BVP augimą. Tuo pačiu metu numatoma, kad atstatymas po 2020 m. žemės drebėjimų Zagrebe ir Petrinioje turės poveikį išlaidoms, nors ir išimtinį;

               (10)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir susijusį ekonomikos nuosmukį, Kroatija ėmėsi biudžeto priemonių, kad sustiprintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Šis ryžtingas politikos atsakas sušvelnino BVP susitraukimą, o tai savo ruožtu apribojo valdžios sektoriaus deficito ir valstybės skolos augimą. Fiskalinėmis priemonėmis turėtų būti didinama parama atsigavimui, neužbėgant už akių būsimoms fiskalinėms trajektorijoms. Todėl turėtų būti stengiamasi, kad šios priemonės netaptų nuolatine našta viešiesiems finansams. Nustačiusios nuolatines priemones valstybės narės turėtų tinkamai jas finansuoti, kad užtikrintų neutralų poveikį biudžetui vidutiniu laikotarpiu. Priemonės, kurių Kroatija ėmėsi 2020 ir 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., yra daugiausiai laikinos arba joms yra kompensacinių priemonių. Preliminariai apskaičiuota, kad 2023 m., po Komisijos prognozės aprėpiamo laikotarpio, likęs tų nelaikinų priemonių poveikis sudarys maždaug 0,3 % BVP ir bus daugiausiai susijęs su pajamų mokesčio sumažinimu;

               (11)2021 m. konvergencijos programoje daroma prielaida, kad bus vykdomos investicijos ir reformos, finansuojamos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis, sudarančiomis 0,4 % BVP 2021 m., 1,9 % 2022 m., 2,4 % 2023 m., 2,3 % 2024 m., 1,7 % 2025 m. ir 1 % 2026 m. Panašaus dydžio 2021 ir 2022 m. dotacijos įtrauktos į Komisijos pavasario prognozėje pateiktas biudžeto projekcijas;

               (12)Reglamente (EB) Nr. 1466/97 nustatyti fiskalinio koregavimo rodikliai turi būti vertinami atsižvelgiant į dabartines aplinkybes. Pirma, gamybos apimties atotrūkio įverčius gaubia didelis neapibrėžtumas. Antra, reikia, kad fiskalinė politika būtų greitai pritaikoma prie pandemijos raidos ir, kai pavojus sveikatai sumažės, nuo pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju būtų pereita prie tikslingesnių priemonių. Trečia, šiam laikotarpiui būdingas reikšmingas politikos atsakas siekiant remti ekonominę veiklą. Esant dideliems pervedimams iš ES biudžeto (pavyzdžiui, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę), nustatyti rodikliai neapima visos paskatos, kurią fiskalinė politika teikia ekonomikai. Atsižvelgiant į tai, struktūrinis balansas dabartinėmis aplinkybėmis nėra tinkamas rodiklis. Kita vertus, išlaidų kriterijus turi būti pritaikytas
                  9
                ir papildytas papildoma informacija, kad būtų galima visapusiškai įvertinti fiskalinės politikos kryptį.

               Pirma, vadovaujantis panašiu požiūriu į tą, kurio laikomasi vertinant 2021 m. biudžeto planų projektus, į bendrąsias išlaidas neįtraukiamos laikinos neatidėliotinos priemonės. Šiomis su krize susijusiomis laikinomis neatidėliotinomis priemonėmis remiamos sveikatos sistemos ir darbuotojams bei įmonėms kompensuojamos dėl izoliavimo priemonių ir tiekimo grandinės sutrikimų prarastos pajamos; ar valdžios institucijos jas atšauks, priklauso nuo to, kada normalizuosis visuomenės sveikatos ir ekonominė padėtis.

               Antra, siekiant dabartinėmis sąlygomis įvertinti bendrą fiskalinės politikos kryptį, į atitinkamas bendrąsias išlaidas turėtų būti įtraukti dideli pervedimai iš ES biudžeto (kaip antai pervedimai pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę).

               Taigi fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones), įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų dotacijomis finansuojamas išlaidas, pokytis.

               Be bendros fiskalinės politikos krypties, analizės tikslas taip pat yra įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais. Dėl tos priežasties ypatingas dėmesys skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų ir investicijų raidai;

               (13)2021 m. konvergencijos programoje planuojama, kad Kroatijos valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. sumažės iki 2,6 % BVP, daugiausiai dėl spartaus pajamų augimo ir 2020 ir 2021 m. priimtų laikinų paramos priemonių nutraukimo. Planuojama, kad 2022 m. valdžios sektoriaus skolos santykis sumažės iki 82,5 % BVP. Komisijos 2021 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. deficitas ir skolos santykis bus didesni – atitinkamai 3,2 % BVP ir 82,9 % BVP, o skirtumą daugiausiai lemia 2021 m. bazės efektas.

               Remiantis Komisijos prognoze, pirmiau apibrėžta bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai 2022 m., sudarys −2,4 % BVP
                  10
               . Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis padidės 1,5 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės 0,1 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį
                  11
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 0,8 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį;

               (14)itin svarbi valstybių narių biudžeto priemonių kokybė. Fiskalinės struktūrinės reformos, kuriomis siekiama gerinti nacionalinių biudžetų sudėtį, gali paremti potencialų augimą, suteikti labai reikalingų fiskalinio manevravimo galimybių ir padėti užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą, be kita ko, atsižvelgiant į klimato kaitą ir sveikatos apsaugos uždavinius. Kalbant apie pajamas, COVID-19 krizė padidino reformų svarbą siekiant veiksmingesnių ir teisingesnių viešųjų pajamų sistemų. Kalbant apie išlaidas, krizės sąlygomis tapo dar svarbiau didinti tvarių ir augimą skatinančių investicijų lygį bei kokybę, siekiant augimo potencialo bei ekonominio ir socialinio atsparumo didinimo ir dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslų. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai suteiks galimybę pagerinti nacionalinių biudžetų sudėtį;

               (15)programos vidutinio laikotarpio biudžeto planuose numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 1,9 % BVP 2023 m. iki 1,5 % BVP 2024 m.

               Remiantis programa, bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai, 2023 ir 2024 m. vidutiniškai sudarys −0,1 % BVP. Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamos išlaidos turės 0,6 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės 0,1 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį
                  12
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 0,6 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

               Dabartinis 10 metų vidutinio nominaliojo potencialaus augimo įvertis yra 3 1/4 %
                  13
               . Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Kroatijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (16)planuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis sumažės nuo 79,5 % BVP 2023 m. iki 76,8 % BVP 2024 m. Remiantis naujausia skolos tvarumo analize laikoma, kad vidutiniu laikotarpiu Kroatijai gresia vidutinė fiskalinio tvarumo rizika
                  14
               ;

               (17)atsižvelgiant į šiuo metu vis dar išimtinai didelį neapibrėžtumą, fiskalinės politikos gairės ir toliau turėtų būti daugiausiai kokybinio pobūdžio. 2022 m., jeigu neapibrėžtumo lygis jau bus pakankamai sumažėjęs, turėtų būti pateiktos vėlesniems metams skirtos tikslesnės kiekybinės gairės.

               Taryba įvertino 2021 m. konvergencijos programą ir veiksmus, kurių Kroatija ėmėsi atsižvelgdama į 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją,

               REKOMENDUOJA KROATIJAI:

               1.2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą.

               2.Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu. Tuo pat metu didinti investicijas, siekiant padidinti augimo potencialą.

               3.Ypatingą dėmesį skirti viešųjų finansų – tiek biudžeto pajamų, tiek išlaidų – sudėčiai, taip pat biudžeto priemonių kokybei, kad būtų užtikrintas tvarus ir įtraukus atsigavimas. Pirmenybę teikti tvarioms ir augimą skatinančioms investicijoms, visų pirma toms, kuriomis remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka. Pirmenybę teikti fiskalinėms struktūrinėms reformoms, kurios padės finansuoti viešosios politikos prioritetus ir didinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, be kita ko, visų atžvilgiu stiprinant sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptį, tinkamumą ir tvarumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui.

                     (3)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komisijos komunikatas „2021 m. metinė tvaraus augimo strategija“, Briuselis, 2020 9 17, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija dėl 2020 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Kroatijos konvergencijos programos, OL C 282, 2020 8 26, p. 68.

                     (6)

                  OL
                   L 57, 2021 2 18, p. 17.

                     (7)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komisijos komunikatas „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“, Briuselis, 2021 6 2, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Visų pirma 4 metų investicijų išlyginimas, naudojamas išlaidų kriterijui apskaičiuoti, neleidžia tinkamai įvertinti fiskalinės paramos atsigavimui, kuri teikiama vykdant nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

                     (10)

                        Neigiamas rodiklio ženklas atitinka per didelį pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją fiskalinę politiką.

                     (11)

                        Numatoma, kad kitų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų kapitalo išlaidų poveikis bus neutralus.

                     (12)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

                     (13)

                        Apskaičiuota Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką.

                     (14)

                  Žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes“.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 02
            COM(2021) 530 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Rumunijoje
            {SWD(2021) 530 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Rumunijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 7 dalį,

               atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 126 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (2)Stabilumo ir augimo pakto (SAP) pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;

               (3)remdamasi 2020 m. kovo 4 d. Komisijos rekomendacija
                  1
                ir 2019 m. planuotu perviršiniu deficitu, 2020 m. balandžio 3 d. Taryba pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad Rumunijoje
                  2
                susidarė perviršinis deficitas, ir pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97
                  3
                3 straipsnį pateikė rekomendaciją panaikinti perviršinį deficitą ne vėliau kaip iki 2022 m.
                  4
               ;

               (4)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte (SAP) nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo
                  5
               . Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97
                  6
                5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui;

               (5)2020 m. rugsėjo 15 d. Rumunija pateikė ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi pagal 2020 m. balandžio 3 d. rekomendaciją. Ataskaitoje atkreiptas dėmesys į didelį viešųjų finansų būklės pablogėjimą 2020 m., pirmiausia dėl COVID-19 pandemijos;

               (6)2020 m. lapkričio 18 d. Komisija priėmė komunikatą „Fiskalinė padėtis Rumunijoje“
                  7
               . Atsižvelgdama į tolesnį išskirtinį neapibrėžtumą, kurį lėmė COVID-19 pandemija, ir jos neeilinį makroekonominį ir fiskalinį poveikį, Komisija manė, kad tomis aplinkybėmis sprendimo dėl tolesnių veiksmų pagal Rumunijai inicijuotą perviršinio deficito procedūrą nebuvo galima priimti. Visų pirma dėl tokio išskirtinio neapibrėžtumo, be kita ko, rengiant patikimą fiskalinės politikos planą, Komisija tame etape negalėjo pateikti rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį. Komisija pareiškė, kad 2021 m. pavasarį iš naujo vertins Rumunijos biudžeto padėtį remdamasi 2020 m. galutiniais duomenimis, 2021 m. biudžetu ir Komisijos 2021 m. pavasario prognoze ir kad prireikus ji pasiūlys naujų veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą, atsižvelgdama į tolesnį SAP bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą 2021 m.;

               (7)2021 m. kovo 3 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė papildomų politikos gairių, kuriomis siekiama palengvinti fiskalinės politikos koordinavimą ir padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas
                  8
               . 2021 m. kovo 3 d. komunikate paskelbta Komisijos nuomonė, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio pagrindinis kiekybinis kriterijus būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. 2021 m. birželio 2 d. Komisija priėmė komunikatą „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.“
                  9
               . Remiantis tuo komunikatu, Stabilumo ir augimo pakte nustatyta bendroji nukrypti leidžianti išlyga ir toliau bus taikoma 2022 m., o 2023 m. jos taikymą numatoma nutraukti;

               (8)remiantis atnaujinta Komisijos 2020 m. skolos tvarumo stebėsenos ataskaita, kurioje atsižvelgiama į naujausią Komisijos 2021 m. pavasario prognozę, Rumunijos fiskalinio tvarumo rizika vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais tebėra didelė. Šią riziką reikia mažinti tinkamu vidutinio laikotarpio fiskaliniu planu, grindžiamu struktūrinėmis priemonėmis;

               (9)atsižvelgiant į didelį ekonominės veiklos susitraukimą, siejamą su COVID-19 pandemija, ir į susijusį poreikį fiskaline politika remti ekonomikos atsigavimą 2021 ir 2022 m., 2020 m. balandžio 3 d. Tarybos rekomendacija nebėra tinkamas Rumunijai skirtų fiskalinių politikos gairių pagrindas;

               (10)pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalies paskutinį sakinį, esant dideliam euro zonos arba Sąjungos kaip visumos ekonomikos nuosmukiui, Taryba gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, nuspręsti priimti patikslintą rekomendaciją pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu;

               (11)pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnį Taryba turi atitinkamai valstybei narei pateikti rekomendaciją, kurioje taip pat nustatomas terminas, per kurį reikia ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Rekomendacijoje turi būti nustatytas maksimalus šešių mėnesių laikotarpis, per kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti, ir, atsižvelgiant į padėties rimtumą, jis gali būti sutrumpintas iki trijų mėnesių. Be to, rekomendacijoje panaikinti perviršinį deficitą Taryba turi reikalauti pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP;

               (12)2020 m. Rumunijos realusis BVP susitraukė 3,9 %. Pagal Komisijos 2021 m. pavasario prognozę numatoma, kad realusis BVP 2021 m. augs iki 5,1 %, o 2022 m. – iki 4,9 %. Tikimasi, kad atsigaus privatus vartojimas, nes skiepijimas spartėja ir socialinių kontaktų ribojimo priemonės laipsniškai panaikinamos, taip pat numatoma, kad darbo užmokestis turėtų toliau sparčiai augti. Naują paskatą investicijų augimui turėtų suteikti laipsniškas projektų pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įgyvendinimas. Tikimasi, kad grynojo eksporto (t. y. eksportas atėmus importą) poveikis prognozės laikotarpiu išliks neigiamas. Taip yra dėl to, kad importą, kaip numatoma, skatins atsigaunantis privatus vartojimas ir augančios investicijos. Tikimasi, kad eksportą skatins atsigaunanti išorės paklausa, tačiau jis toliau augs ne taip dinamiškai kaip importas. Augimo perspektyvai kylanti rizika subalansuota. Viena vertus, patikima vidutinio laikotarpio fiskalinė strategija gali padėti išsklaidyti susirūpinimą dėl fiskalinio tvarumo, ypač kai ji derinama su plataus užmojo reformomis (įskaitant numatytas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane). Tai padėtų mažinti Rumunijos makroekonominį disbalansą, sumažinti finansinio stabilumo riziką ir prisidėti prie tvaraus augimo, be kita ko, pagerinti investicijų aplinką. Kita vertus, neigiamą poveikį pasitikėjimui gali turėti neapibrėžtumas, susijęs su viešosios politikos formavimu ir vėluojamu ar neveiksmingu ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimu;

               (13)2021 m. kovo 2 d. Rumunijos parlamentas priėmė Rumunijos 2021 m. biudžetą ir vidutinio laikotarpio fiskalinę strategiją. Į tą fiskalinę strategiją ir informaciją apie negrąžintinos finansinės paramos ir paskolų pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (toliau – Priemonė) profilį atsižvelgta 2021 m. konvergencijos programoje, kuri Komisijai pateikta 2021 m. gegužės 5 d. Konvergencijos programoje iškeliamas tikslas 2020 m. susidariusį 9,2 % BVP valdžios sektoriaus deficitą iki 2024 m. sumažinti taip, kad jis būtų mažesnis nei 3 % BVP, šiais etapais: 2021 m. – 8,0 % BVP, 2022 m. – 6,2 % BVP, 2023 m. – 4,4 % BVP, o 2024 m. – 2,9 % BVP. Konvergencijos programoje nustatytas fiskalinis koregavimas daugiausia grindžiamas išlaidomis. Numatoma kontroliuoti (sumažinti kaip BVP procentinę dalį) išlaidas visų pirma viešojo sektoriaus darbo užmokesčiui (2022–2024 m. 1,4 procentinio punkto mažesnis) ir socialiniams pervedimams (2022–2024 m. 0,9 procentinio punkto mažesni);

               (14)Komisijos 2021 m. pavasario prognozėje, kuri apima laikotarpį iki 2024 m., prognozuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. bus 8,0 % BVP, 2022 m. – 7,1 % BVP, o 2023 ir 2024 m. – 6,8 % BVP. Toje prognozėje atsižvelgiama į išlaidas, kurios, kaip numatoma, turi būti finansuojamos negrąžintina finansine parama ir paskolomis iš Priemonės lėšų, kaip nurodyta Rumunijos konvergencijos programoje ir Rumunijos pateiktoje papildomoje informacijoje. Komisijos prognozuojamą nominaliojo valdžios sektoriaus deficito sumažėjimą daugiausia lemia laipsniškas neatidėliotinų priemonių, priimtų reaguojant į COVID-19 pandemiją, taikymo nutraukimas, didesnės pajamos dėl numatomo ekonomikos atsigavimo ir papildomas teigiamas investicijų ir reformų, kurias tikimasi finansuoti iš Priemonės lėšų, poveikis. Be to, Rumunijos vyriausybė nusprendė 2021 ir 2022 m. įšaldyti viešojo sektoriaus darbo užmokestį, 2021 m. atidėti pensijų didinimą ir 2022 m. šiek tiek padidinti pensijas, o tai padeda gerinti perspektyvą, palyginti su Komisijos 2020 m. rudens prognozėje pateikta perspektyva. Šie pakeitimai jau įtvirtinti teisės aktais. Be to, Vyriausybė ketina priimti naujus pensijų teisės aktus, pagal kuriuos pensijų išlaidos kaip BVP procentinė dalis būtų iš esmės stabilios. Komisijos 2021 m. pavasario prognozėje pateikta didesnio deficito projekcija, palyginti su Rumunijos konvergencijos programa, yra susijusi su tuo, kad planuojamas konsolidavimas nėra visapusiškai pagrįstas priimtomis arba patikimai paskelbtomis priemonėmis, todėl Komisijos prognozėje į jį negali būti atsižvelgta. Komisija prognozuoja, kad struktūrinis deficitas 2021 m. sumažės 0,7 procentinio punkto BVP, 2022 m. – 0,5 procentinio punkto BVP, o 2023 m. padidės 0,1 procentinio punkto BVP ir 2024 m. – 0,4 procentinio punkto BVP;

               (15)valdžios sektoriaus bendroji skola 2018 m. pabaigoje buvo 34,7 % BVP, 2019 m. pabaigoje – 35,3 % BVP, o 2020 m. pabaigoje – 47,3 % BVP. Remiantis Komisijos 2021 m. pavasario prognoze, numatoma, kad 2021 m. pabaigoje ji padidės iki 49,7 % BVP, 2022 m. pabaigoje – iki 52,7 % BVP, o 2024 m. pabaigoje – iki 59,5 % BVP, taigi pirmą kartą priartės prie Sutartyje nustatytos 60 % BVP pamatinės vertės, jei nebus imtasi papildomų taisomųjų priemonių, palyginti su jau priimtomis arba patikimai paskelbtomis priemonėmis;

               (16)skolos tvarumo vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais analizėje, atnaujintoje po Komisijos 2021 m. pavasario prognozės, patvirtinama, kad rizika tvarumui vidutiniu laikotarpiu yra didelė. Pagal pagrindinę 10 metų projekciją valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP toliau didėtų projekcijos laikotarpiu ir pasiektų beveik 90 % BVP. Riziką skolos tvarumui lemia didelis fiskalinis deficitas, visuomenės senėjimo išlaidos ir skolos raidos jautrumas makrofiskaliniams sukrėtimams. Pagrindinis skolos tvarumo rizikos šaltinis yra pensijų didinimas, teisės aktais įteisintas 2019 m. vasarą ir šiuo metu atidėtas iki 2022 m. pabaigos. Skolos struktūra, kuriai būdinga didelė užsienio valiuta išreikštos skolos dalis ir didelė nerezidentų skolos dalis, dar labiau didina skolos tvarumo riziką, nors Rumunijos nacionalinio banko intervencija antrinėje rinkoje padėjo 2020 m. išlaikyti palankų valdžios sektoriaus skolinimosi išlaidų lygį. Be to, esama rizikos, susijusios su neapibrėžtaisiais įsipareigojimais, atsirandančiais dėl valstybės garantijų (1,4 % BVP), suteiktų įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims COVID-19 krizės metu. Numatoma, kad bendrieji finansavimo poreikiai didės. Kita vertus, tikimasi, kad jei bus veiksmingai įgyvendintos reformos ir investicijos pagal priemonę „Next Generation EU“, jos artimiausiais metais turės teigiamą poveikį BVP augimui ir taip prisidės prie skolos tvarumo;

               (17)pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį perviršinio deficito padėtis turi būti ištaisyta per metus nuo tokio deficito nustatymo, nebent atsirastų ypatingų aplinkybių. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1467/97, atsižvelgiant į valstybės narės ekonominę ir fiskalinę padėtį, turėtų būti nustatytas koregavimo planas;

               (18)dabar Rumunijoje yra tokių ypatingų aplinkybių. Rumunijai suteikus dar vienus metus, o tai atitiktų Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalyje nustatytą taisyklę, reikėtų labai didelio fiskalinio koregavimo ir labai sumažėtų gamybos apimtis, taigi kiltų pavojus ekonomikos atsigavimui po COVID-19 pandemijos. Koregavimo planas, kuriame nustatytas perviršinio deficito panaikinimo terminas – iki 2024 m., nors vis dar reikalautų atlikti didelius metinius koregavimus, reikštų laipsniškesnes pastangas ir gerą fiskalinio konsolidavimo ir ekonomikos atsigavimo rėmimo pusiausvyrą. Naujajame koregavimo plane taip pat atsižvelgiama į pasikeitusią fiskalinę padėtį, įskaitant 2020 m. biudžeto pokyčius ir Rumunijos vyriausybės parengtą naują biudžeto strategiją. Reformos, įskaitant reformas, kuriomis gerinamas viešųjų finansų valdymas, padėtų užtikrinti tvarų perviršinio deficito panaikinimą. Atsižvelgiant į šiuos aspektus ir laikantis 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate nustatytų fiskalinės politikos gairių, nustatytas terminas – iki 2024 m. panaikinti perviršinį deficitą – yra pagrįstas;

               (19)remdamasi patikimu ir tvariu koregavimo planu iki šio termino, Rumunija turėtų pasiekti nominaliojo valdžios sektoriaus deficito tikslą: 8,0 % BVP 2021 m., 6,2 % BVP 2022 m., 4,4 % BVP 2023 m. ir 2,9 % BVP 2024 m. – tai atitinka pačios Vyriausybės tikslus. Tai, remiantis Komisijos prognoze, atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalųjį augimą: 3,4 % 2021 m., 1,3 % 2022 m., 0,9 % 2023 m. ir 0,0 % 2024 m.
                  10
                Jei reikės atlikti kruopščią analizę, toks grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų augimo tempas bus pirminis rodiklis, naudojamas vertinant fiskalines pastangas. Atitinkamas struktūrinio balanso metinis fiskalinis koregavimas yra 0,7 % BVP 2021 m., 1,8 % BVP 2022 m., 1,7 % BVP 2023 m. ir 1,5 % BVP 2024 m.;

               (20)siekiant įvertinti galimą bendros fiskalinės politikos poveikį gamybos apimčiai, dabartinėmis sąlygomis kaip fiskalinės politikos krypties
                  11
                matas į atitinkamas bendrąsias išlaidas turėtų būti įtrauktos didelės išmokos iš Europos Sąjungos biudžeto (iš Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšų). Atsižvelgiant į tai, tikimasi, jog ateinančiais metais Sąjungos lėšos turės didelį teigiamą poveikį Rumunijos ekonomikai. Konkrečiai, Priemonės lėšomis remiamos investicijos ir reformos suteikia Rumunijai galimybę pagerinti savo pagrindinę fiskalinę būklę vidutiniu laikotarpiu, o kartu toliau remti augimą ir darbo vietų kūrimą;

               (21)biudžeto konsolidavimo priemonės turėtų užtikrinti ilgalaikį perviršinio deficito panaikinimą, kartu siekiant pagerinti valstybės finansų kokybę ir sustiprinti ekonomikos augimo potencialą. Fiskalinio ir platesnio ekonominio pobūdžio reformos, įskaitant pensijų sistemos, mokesčių administravimo, viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ir valstybės valdomų įmonių valdymo reformas, turėtų remti fiskalinio konsolidavimo pastangas ir užtikrinti jų tvarumą;

               (22)nuo 2016 m. Rumunija sistemingai ir pakartotinai nukrypdavo nuo nacionalinėje fiskalinėje sistemoje nustatytų nacionalinių fiskalinių taisyklių ir vidutinio laikotarpio fiskalinės strategijos priėmimo tvarkaraščio. Ateityje Rumunijos biudžeto koregavimas būtų remiamas visapusiškai taikant nacionalinę fiskalinę sistemą,

               PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               (1)Rumunija ne vėliau kaip iki 2024 m. turėtų ištaisyti perviršinio deficito padėtį.

               (2)Rumunija turėtų pasiekti nominaliojo valdžios sektoriaus deficito tikslą: 8,0 % BVP 2021 m., 6,2 % BVP 2022 m., 4,4 % BVP 2023 m. ir 2,9 % BVP 2024 m.; tai atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalųjį augimą: 3,4 % 2021 m., 1,3 % 2022 m., 0,9 % 2023 m. ir 0,0 % 2024 m. Tai atitinka metinį struktūrinį koregavimą: 0,7 % BVP 2021 m., 1,8 % BVP 2022 m., 1,7 % BVP 2023 m. ir 1,5 % BVP 2024 m.

               (3)Rumunija turėtų visiškai įgyvendinti jau priimtas 2021 m. skirtas priemones. Ji turėtų nustatyti ir įgyvendinti papildomas priemones, kurios yra būtinos perviršiniam deficitui panaikinti iki 2024 m. Tvarus augimui palankus panaikinimas turėtų būti užtikrintas biudžeto konsolidavimo priemonėmis. Visos nenumatytos pajamos turėtų būtų panaudotos valdžios sektoriaus deficitui mažinti.

               (4)Taryba nustato 2021 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio Rumunija turi imtis veiksmingų priemonių ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį pateikti ataskaitą apie konsolidavimo strategiją, numatytą tiems tikslams pasiekti. Po to Rumunija ne rečiau kaip kas šešis mėnesius turėtų pranešti apie pažangą įgyvendinant šią rekomendaciją iki perviršinio deficito panaikinimo.

               Be to, Rumunija turėtų užtikrinti visapusišką ir veiksmingą nacionalinės fiskalinės sistemos taikymą. Siekiant užtikrinti sėkmingą vidutinio laikotarpio fiskalinės strategijos įgyvendinimą, taip pat bus svarbu fiskalinį konsolidavimą remti visapusiškomis reformomis.

               Ši rekomendacija skirta Rumunijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        COM/2020/91 final.

                     (2)

                        OL L 110, 2020 4 8, p. 58.

                     (3)

                        1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

                     (4)

                        OL C 116, 2020 4 8, p. 1.

                     (5)

                        COM/2020/123 final.

                     (6)

                        1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 1).

                     (7)

                        COM/2020/752 final.

                     (8)

                        COM/2021/105 final.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“, Briuselis, 2021 6 2, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos, atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai padengiamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.

                     (11)

                        Bendra fiskalinės politikos kryptis vertinama lyginant pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones, bet įskaitant išlaidų, kurios finansuojamos iš Priemonės lėšų ir kitos Europos Sąjungos negrąžintinos finansinės paramos) pokytį su 10 metų vidutiniu potencialiu augimu. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Rumunijos ekonomikos augimą, poveikio. Neigiamas rodiklio ženklas atitinka per didelį pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo ekspansinę fiskalinę politiką.