title: 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacija, ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Rumunijoje

text:
               21.6.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 210/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 14 d.
      ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Rumunijoje
      (2019/C 210/01)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Sutarties 121 straipsnį valstybės narės turi siekti užtikrinti patikimus valstybės finansus vidutiniu laikotarpiu, koordinuodamos ekonominę politiką ir vykdydamos daugiašalę priežiūrą, kad išvengtų perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

                  (2)

                  Stabilumo ir augimo pakto (SAP) pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;

                  (3)

                  2017 m. birželio mėn. ir 2018 m. birželio mėn. Taryba pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį nustatė, kad atitinkamai 2016 ir 2017 m. buvo pastebėtas didelis nukrypimas nuo Rumunijos vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo arba nuo koregavimo plano, kuriuo to tikslo siekiama. Atsižvelgdama į tuos nustatytus didelius nukrypimus, Taryba pateikė 2017 m. birželio 16 d. (2) ir 2018 m. birželio 22 d. (3) rekomendacijas, kuriose Rumunijai rekomendavo imtis politikos priemonių, reikalingų tiems nukrypimams ištaisyti. Taryba vėliau padarė išvadą, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į tas rekomendacijas. 2018 m. gruodžio 4 d. priimtoje naujausioje rekomendacijoje (4) Taryba Rumunijai rekomendavo imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (5) nominalus augimas neviršytų 4,5 %, o tai atitiktų 1 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą;

                  (4)

                  2018 m., remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze ir Eurostato patvirtintais 2018 m. rezultatų duomenimis, grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų augimas gerokai viršijo išlaidų kriterijų ir rodo gana didelį nukrypimą (2,4 % BVP nukrypimą). Struktūrinis deficitas nesumažėjo ir iš esmės išliko stabilus – apie 3 % potencialaus BVP ir rodo didelį nukrypimą nuo rekomenduojamo struktūrinio koregavimo (0,8 % BVP nukrypimą). Struktūrinio balanso rodomo nukrypimo dydį neigiamai veikia nenumatytos pajamos, didesnis BVP defliatorius ir didesnis potencialaus BVP augimo įvertis, palyginti su vidutinio laikotarpio vidurkiu, kuriuo grindžiamas išlaidų kriterijus. Tačiau, struktūrinio balanso rodomo nukrypimo dydį teigiamai veikia mažos viešųjų investicijų išlaidos, kurias išlaidų kriterijus išlygina. Nepaisant to skirtumo, abu rodikliai patvirtina didelį nukrypimą nuo SAP prevencinės dalies reikalavimų 2018 m.;

                  (5)

                  atlikusi bendrą vertinimą, 2019 m. birželio 5 d. Komisija nustatė, kad pastebėtas didelis Rumunijos nukrypimas nuo koregavimo plano, siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ir pateikė įspėjimą Rumunijai pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1466/97 10 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą;

                  (6)

                  pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą Taryba atitinkamai valstybei narei turi pateikti rekomendaciją imtis būtinų politikos priemonių. Reglamente (EB) Nr. 1466/97 numatyta, kad rekomendacijoje valstybei narei turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip penkių mėnesių terminas nukrypimui ištaisyti. Tuo remiantis tikslinga nustatyti 2019 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio Rumunija turi ištaisyti nukrypimą. Iki to termino Rumunija turėtų pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją;

                  (7)

                  remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognozėje pateiktomis gamybos apimties atotrūkio projekcijomis, Rumunijoje 2019 ir 2020 m. ir toliau bus įprastos ekonominės sąlygos. Rumunijos valdžios sektoriaus skolos santykis neviršija 60 % BVP ribos. Todėl minimalios reikalaujamos struktūrinės pastangos, kurios nustatytos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir bendrai sutartą koregavimo matricą pagal SAP prevencinę dalį ir kuriomis atsižvelgiama į vyraujančias ekonomines aplinkybes ir galimas tvarumo problemas, tiek 2019, tiek 2020 m. sudaro bent 0,5 % BVP;

                  (8)

                  Rumunijos struktūrinis deficitas laipsniškai didėjo nuo 0,1 % BVP 2015 m. iki 1,7 % BVP 2016 m., 2,9 % BVP 2017 m. ir 3 % BVP 2018 m. Minimalaus koregavimo reikalavimą turėtų papildyti nuolatinės papildomos pastangos, būtinos siekiant ištaisyti bendrą nukrypimą, kad Rumunija vėl laikytųsi tinkamo koregavimo plano po nuolatinių nuo 2016 m. trunkančių nukrypimų. Turint omenyje pastebėto didelio nukrypimo nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, mastą, atrodo tikslinga, kad papildomos pastangos 2019 m. sudarytų 0,5 % BVP, o 2020 m. – 0,25 %. Tokios pastangos atitiktų 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomenduotą 2019 m. skirtą koregavimą. Jos paspartins koregavimą siekiant grįžti prie vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

                  (9)

                  2019 m. reikalaujamas struktūrinio balanso pagerėjimas 1 % BVP, o 2020 m. – 0,75 % BVP atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalų augimą, 2019 m. neviršijantį 4,5 %, o 2020 m. – 5,1 %;

                  (10)

                  Komisijos 2019 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2019 m. struktūrinis balansas dar pablogės 0,7 % BVP, o 2020 m. – dar 1,2 % BVP. Todėl, siekiant užtikrinti reikalaujamą struktūrinį pagerėjimą, reikia priimti priemones, kurių bendras struktūrinis poveikis būtų 1,7 % BVP 2019 m., ir papildomas priemones, kurių struktūrinis poveikis būtų 1,95 % BVP 2020 m., palyginti su Komisijos 2019 m. pavasario prognozėje nurodytu dabartiniu baziniu scenarijumi;

                  (11)

                  Komisijos 2019 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2019 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,5 % BVP, o 2020 m. – 4,7 % BVP, t. y. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Reikalaujamas struktūrinis koregavimas taip pat atrodo tinkamas, siekiant užtikrinti, kad Rumunija 2019 ir 2020 m. su atsarga laikytųsi Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės;

                  (12)

                  kadangi nesiimta veiksmų pagal ankstesnes rekomendacijas ištaisyti pastebėtus didelius nukrypimus ir esant rizikai, kad gali būti viršyta Sutartyje nustatyta SAP korekcinės dalies pamatinė vertė, būtina imtis skubių veiksmų, kad Rumunijos fiskalinė politika vėl būtų grindžiama atsargumo principu;

                  (13)

                  kad pasiektų rekomenduojamus biudžeto tikslus, Rumunija turi priimti ir griežtai įgyvendinti būtinas priemones ir atidžiai stebėti einamųjų išlaidų raidą;

                  (14)

                  iki 2019 m. spalio 15 d. Rumunija turėtų Tarybai pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją;

                  (15)

                  šią rekomendaciją tikslinga paskelbti viešai,

            REKOMENDUOJA RUMUNIJAI:

                  1)

                  imtis priemonių, reikalingų užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 4,5 %, o 2020 m. – 5,1 %, o tai 2019 m. atitiktų 1 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, o 2020 m. – 0,75 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, ir taip Rumunija laikytųsi tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

                  2)

                  visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti; biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu;

                  3)

                  iki 2019 m. spalio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją. Ataskaitoje turėtų būti nurodytos pakankamai konkretizuotos priemonės, apie kurias paskelbta patikima informacija, įskaitant kiekvienos iš jų poveikį biudžetui, siekiant laikytis reikalaujamo koregavimo plano, taip pat atnaujintos ir išsamios 2019–2020 m. biudžeto projekcijos.
                  Ši rekomendacija skirta Rumunijai.

         Priimta Liuksemburge 2019 m. birželio 14 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            E.O. TEODOROVICI

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 216, 2017 7 6, p. 1).

         (3)  2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 223, 2018 6 27, p. 3).

         (4)  2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 460, 2018 12 21, p. 1).

         (5)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos, atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas Sąjungos programų išlaidas ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuotos.


title: 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacija, ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Vengrijoje

text:
               21.6.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 210/4

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 14 d.
      ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Vengrijoje
      (2019/C 210/02)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Sutarties 121 straipsnį valstybės narės turi siekti užtikrinti patikimus valstybės finansus vidutiniu laikotarpiu, koordinuodamos ekonominę politiką ir vykdydamos daugiašalę priežiūrą, kad išvengtų perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

                  (2)

                  Stabilumo ir augimo pakto (SAP) pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;

                  (3)

                  2018 m. birželio 22 d. Taryba pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį nustatė, kad Vengrijoje 2017 m. buvo pastebėtas didelis nukrypimas nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Atsižvelgdama į nustatytą didelį nukrypimą, 2018 m. birželio 22 d. Taryba pateikė rekomendaciją (2), kurioje Vengrijai rekomendavo imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2018 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (3) nominalus augimas neviršytų 2,8 %, o tai atitiktų 1 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Vengrijai taip pat rekomenduota visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti – taip šalis laikytųsi tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. 2018 m. gruodžio 4 d. Taryba padarė išvadą, kad Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į jos 2018 m. birželio 22 d. rekomendaciją. Tuo remdamasi, 2018 m. gruodžio 4 d. Taryba pateikė Vengrijai patikslintą rekomendaciją (4) imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o tai atitiktų 1 % BVP metinį struktūrinį koregavimą;

                  (4)

                  2018 m., remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze ir Eurostato patvirtintais 2018 m. rezultatų duomenimis, grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų augimas gerokai viršijo išlaidų kriterijų ir rodo didelį nukrypimą (1,3 % BVP nukrypimą). Struktūrinis balansas pablogėjo nuo -3,4 % BVP 2017 m. iki -3,7 % BVP ir rodo didelį nukrypimą nuo rekomenduojamo struktūrinio koregavimo (1,3 % BVP nukrypimą). Struktūrinio balanso rodomo nukrypimo dydį neigiamai veikia didelis pajamų trūkumas ir didesnės investicijų išlaidos spartaus ekonomikos augimo sąlygomis, nors apskaičiuota, kad dėl mažėjančių palūkanų išlaidų jis šiek tiek pagerėjo. Išlaidų kriterijų labai neigiamai veikia jį apskaičiuojant taikomas vidutinio laikotarpio potencialus BVP augimas, kuris apima labai mažą potencialų BVP augimą po krizės. Be to, neatrodo, kad apskaičiuojant BVP defliatorių, kuriuo grindžiamas išlaidų kriterijus, tinkamai atsižvelgiama į padidėjusį sąnaudų spaudimą, kuris daro poveikį valdžios sektoriaus išlaidoms. Atlikus koregavimą pagal tuos veiksnius, atrodo, kad išlaidų kriterijus tinkamai atspindi fiskalines pastangas ir vis tiek rodo didelį nukrypimą. Atsižvelgiant į tuos veiksnius, abu rodikliai patvirtina didelį nukrypimą nuo SAP prevencinės dalies reikalavimų 2018 m.;

                  (5)

                  atlikusi bendrą vertinimą, 2019 m. birželio 5 d. Komisija nustatė, kad pastebėtas didelis Vengrijos nukrypimas nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ir pateikė įspėjimą Vengrijai pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1466/97 10 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą;

                  (6)

                  pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą per vieną mėnesį nuo įspėjimo priėmimo dienos Taryba atitinkamai valstybei narei turi pateikti rekomendaciją imtis būtinų politikos priemonių. Reglamente (EB) Nr. 1466/97 numatyta, kad rekomendacijoje valstybei narei turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip penkių mėnesių terminas nukrypimui ištaisyti. Tuo remiantis tikslinga nustatyti 2019 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio Vengrija turi ištaisyti nukrypimą. Iki to termino Vengrija turėtų pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją;

                  (7)

                  remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognozėje pateiktomis gamybos apimties atotrūkio projekcijomis, Vengrijoje 2019 ir 2020 m. ekonominės sąlygos ir toliau bus geros. Numatoma, kad 2019 m. realusis BVP augs pagal potencialų BVP (3,7 %), tačiau 2020 m. realiojo BVP augimas (2,8 %) bus mažesnis už augimo potencialą (3,6 %). Vengrijos valdžios sektoriaus skolos santykis viršija 60 % BVP ribą. Todėl, minimalios reikalaujamos struktūrinės pastangos, kurios nustatytos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir bendrai sutartą koregavimo matricą pagal SAP prevencinę dalį ir kuriomis atsižvelgiama į vyraujančias ekonomines aplinkybes ir galimas tvarumo problemas, tiek 2019 m., tiek 2020 m. sudaro bent 0,75 % BVP;

                  (8)

                  2017 m. Vengrijos struktūrinis deficitas padidėjo 1,6 % BVP, o 2018 m. – 0,3 % BVP iki 3,7 % BVP 2018 m. Komisijos 2019 m. pavasario prognozėje numatoma, kad nuo 2019 m. jis mažės. 2019 m. minimalaus koregavimo reikalavimą turėtų papildyti papildomos pastangos, būtinos siekiant ištaisyti bendrą nukrypimą, kad Vengrija vėl laikytųsi tinkamo konsolidavimo plano po 2017 m. nukrypimų. Turint omenyje pastebėto didelio nukrypimo nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio tikslo, mastą, atrodo tikslinga, kad 2019 m. papildomos pastangos, palyginti su tomis, kurias lemia bendrai sutarta koregavimo matrica pagal SAP prevencinę dalį, sudarytų 0,25 % BVP; jos paspartins koregavimą siekiant grįžti prie vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. 2019 m. reikalingos pastangos atitinka 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomenduotą koregavimą. 2020 m. minimalus 0,75 % BVP koregavimo reikalavimas atrodo tinkamas, jei 2019 m. bus laikomasi prašomo koregavimo;

                  (9)

                  2019 m. reikalaujamas struktūrinio balanso pagerėjimas 1 % BVP, o 2020 m. – 0,75 % BVP atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalų augimą, 2019 m. neviršijantį 3,3 %, o 2020 m. – 4,7 %;

                  (10)

                  Komisijos 2019 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2019 m. struktūrinis balansas pagerės 0,4 % BVP, o 2020 m. dar 0,6 % BVP. Todėl, siekiant 2019 m. užtikrinti 1 % BVP struktūrinį pagerėjimą, o 2020 m. – 0,75 % BVP struktūrinį pagerėjimą, reikia priimti priemones, kurių bendras struktūrinis poveikis būtų 0,6 % BVP 2019 m., ir papildomas priemones, kurių struktūrinis poveikis būtų 0,2 % BVP 2020 m., palyginti su Komisijos 2019 m. pavasario prognozėje nurodytu dabartiniu baziniu scenarijumi;

                  (11)

                  kadangi nesiimta veiksmų pagal ankstesnes rekomendacijas ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą, būtina imtis skubių veiksmų, kad Vengrijos fiskalinė politika vėl būtų grindžiama atsargumo principu;

                  (12)

                  kad pasiektų rekomenduojamus biudžeto tikslus, Vengrija turi priimti ir griežtai įgyvendinti būtinas priemones ir atidžiai stebėti einamųjų išlaidų raidą;

                  (13)

                  iki 2019 m. spalio 15 d. Vengrija turėtų Tarybai pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją;

                  (14)

                  tinkama šią rekomendaciją paskelbti viešai,

            REKOMENDUOJA VENGRIJAI:

                  (1)

                  imtis priemonių, būtinų užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o 2020 m. – 4,7 %, o tai 2019 m. atitiktų 1 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, o 2020 m. – 0,75 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, ir taip Vengrija laikytųsi tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

                  (2)

                  visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti; biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu;

                  (3)

                  iki 2019 m. spalio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją. Ataskaitoje turėtų būti nurodytos pakankamai konkretizuotos priemonės, apie kurias paskelbta patikima informacija, įskaitant kiekvienos iš jų poveikį biudžetui, siekiant laikytis reikalaujamo koregavimo plano, taip pat atnaujintos ir išsamios 2019–2020 m. biudžeto projekcijos.
                  Ši rekomendacija skirta Vengrijai.

         Priimta Liuksemburge 2019 m. birželio 14 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            E. O. TEODOROVICI

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Vengrijoje (OL C 223, 2018 6 27, p. 1).

         (3)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos, atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas Sąjungos programų išlaidas ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuotos.

         (4)  2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Vengrijoje (OL C 460, 2018 12 21, p. 4).


title: Tarybos Rekomendacija 2019 m. gruodžio 5 d. ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano,kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Vengrijoje2019/C 420/01

text:
               13.12.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 420/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2019 m. gruodžio 5 d.
      ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano,kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Vengrijoje
      (2019/C 420/01)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Sutarties 121 straipsnį valstybės narės turi užtikrinti patikimus valstybės finansus vidutiniu laikotarpiu, koordinuodamos ekonominę politiką ir vykdydamos daugiašalę priežiūrą, kad išvengtų perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

                  (2)

                  Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnėms kainų stabilumo ir didelio tvaraus augimo sąlygoms, palankioms kurti darbo vietas;

                  (3)

                  2018 m. birželio 22 d. Taryba pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį nustatė, kad 2017 m. Vengrijoje buvo labai nukrypta nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Atsižvelgdama į tą nustatytą didelį nukrypimą Taryba 2018 m. birželio 22 d. pateikė rekomendaciją (2), kurioje rekomendavo Vengrijai imtis būtinų priemonių tam nukrypimui pašalinti. Vėliau Taryba nustatė, kad Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgta į tą rekomendaciją, ir 2018 gruodžio 4 d. pateikė patikslintą rekomendaciją (3). Vėliau Taryba nustatė, kad Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgta į tą patikslintą rekomendaciją;

                  (4)

                  2019 m. birželio 14 d. Taryba nustatė, kad 2018 m. Vengrijoje vėl buvo labai nukrypta nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Remdamasi tuo Taryba pateikė rekomendaciją (4) Vengrijai imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (5) nominalus augimas 2019 m. neviršytų 3,3 %, o 2020 m. –4,7 %; tai atitiktų 1 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą 2019 m. ir 0,75 % BVP – 2020 m. (6) Taryba Vengrijai taip pat rekomendavo visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti ir biudžeto konsolidavimo priemonėmis augimui palankiu būdu užtikrinti ilgalaikį valdžios sektoriaus struktūrinio balanso gerėjimą. Taryba Vengrijai nustatė 2019 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio reikėjo pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į 2019 m. birželio 14 d. rekomendaciją;

                  (5)

                  2019 m. liepos 9 d. Taryba pateikė rekomendaciją (7), kurioje Vengrijai rekomendavo užtikrinti, kad 2019 ir 2020 m. ji laikytųsi 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacijos dėl didelio nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo;

                  (6)

                  2019 m. rugsėjo 26 d. Komisija Vengrijoje surengė sustiprintos priežiūros vizitą, per kurį vykdė stebėseną vietoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 -11 straipsnio 2 dalį. Vengrijos valdžios institucijoms perdavusi preliminarias išvadas, kad jos galėtų pateikti savo pastabas, 2019 m. lapkričio 20 d. Komisija savo išvadas pateikė Tarybai. Tos išvados paskelbtos viešai;

                  (7)

                  2019 m. spalio 15 d. Vengrijos valdžios institucijos pateikė ataskaitą dėl veiksmingų priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją. Turint omenyje informaciją, kurią Vengrijos valdžios institucijos pateikė savo ataskaitoje, ir bendrą vertinimą remiantis Komisijos 2019 m. rudens prognoze, 2019 m. gruodžio 5 d. Taryba padarė išvadą, kad Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją;

                  (8)

                  atsižvelgiant į tai, kad Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių, ir į bendrą nukrypimą nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, tikslinga Vengrijai pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį pateikti patikslintą rekomendaciją dėl tinkamų priemonių, kurių reikia imtis;

                  (9)

                  remiantis Komisijos 2019 m. rudens prognoze, numatoma, kad 2019 m. Vengrijos struktūrinis balansas pagerės 0,5 % BVP, o 2020 m. – dar 1,2 % BVP. Todėl numatoma, kad struktūrinis deficitas 1,8 % BVP ir 1,1 % BVP 2019 m. nukryps nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, 1,5 %, o 2020 m. –1,0 %;

                  (10)

                  siekiant užtikrinti, kad Vengrija po ankstesnių nukrypimų vėl laikytųsi tinkamo koregavimo plano, 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomenduotas 0,75 % BVP metinis struktūrinis koregavimas 2020 m. atrodo tinkamas, turint omenyje bendrą makrofiskalinę raidą ir numatomą ekonominės veiklos sulėtėjimą ateinančiais metais, nes tikėtina, kad cikliški veiksniai, kurie palaikė augimą pastaraisiais metais, palaipsniui išnyks;

                  (11)

                  remiantis Komisijos 2019 m. rudens prognoze, 2020 m. reikalaujamas 0,75 % BVP struktūrinio balanso pagerėjimas atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalų augimą, neviršijantį 4,7 %;

                  (12)

                  Komisijos 2019 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2020 m. Vengrijos struktūrinis deficitas pagerės 1,2 % BVP, o išlaidų kriterijus rodo nukrypimą nuo reikalavimo. Remiantis dabartinėmis projekcijomis ir atsižvelgiant į veiksnius, turinčius įtakos tiek struktūriniam balansui, tiek išlaidų kriterijui, Vengrijos Vyriausybės priimtas 2020 m. biudžetas turėtų užtikrinti reikiamas pastangas;

                  (13)

                  kadangi nesiimta veiksmų pagal ankstesnes rekomendacijas ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą, būtina imtis veiksmų, kad Vengrijos fiskalinė politika vėl būtų grindžiama atsargumo principu;

                  (14)

                  kad pasiektų rekomenduojamus biudžeto tikslus, Vengrija turi priimti ir griežtai įgyvendinti būtinas priemones, atidžiai stebėti einamųjų išlaidų raidą ir riboti pernelyg dideles išlaidas metų pabaigoje;

                  (15)

                  šioje rekomendacijoje pateikti reikalavimai pakeičia atitinkamus elementus, nustatytus 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacijoje;

                  (16)

                  iki 2020 m. balandžio 15 d. Vengrija Tarybai turėtų pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją; ta ataskaita galėtų būti pateikta konvergencijos programoje, pateiktai pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 7 straipsnį;

                  (17)

                  šią rekomendaciją tikslinga paskelbti viešai,

            REKOMENDUOJA VENGRIJAI:

                  (1)

                  Imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2020 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 4,7 %, o tai atitiktų 0,75 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, ir taip Vengrija laikytųsi tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo.

                  (2)

                  Visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti; neplanuotą pajamų trūkumą kompensuoti aukštos kokybės nuolatinėmis fiskalinėmis priemonėmis; biudžeto konsolidavimo priemonėmis augimui palankiu būdu užtikrinti ilgalaikį valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimą.

                  (3)

                  Iki 2020 m. balandžio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją; užtikrinti, kad ataskaitoje būtų pateiktos pakankamai konkretizuotos priemonės, apie kurias paskelbta patikima informacija, įskaitant kiekvienos iš jų poveikį biudžetui, siekiant laikytis reikalaujamo koregavimo plano, taip pat atnaujintos ir išsamios 2020 m. biudžeto projekcijos.

         Ši rekomendacija skirta Vengrijai.
         Priimta Briuselyje 2019 m. gruodžio 5 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            M. LINTILÄ

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Vengrijoje (OL C 223, 2018 6 27, p. 1).

         (3)  2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Vengrijoje (OL C 460, 2018 12 21, p. 4).

         (4)  2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacija, ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Vengrijoje (OL C 210, 2019 6 21, p. 4).

         (5)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos, atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas Sąjungos programų išlaidas ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.

         (6)  OL C 210, 2019 6 21, p. 4.

         (7)  2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2019 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Vengrijos konvergencijos programos (OL C 301, 2019 9 5, p. 101).


title: Tarybos rekomendacija 2019 m. gruodžio 5 d. ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Rumunijoje2019/C 420/02

text:
               13.12.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 420/4

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2019 m. gruodžio 5 d.
      ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Rumunijoje
      (2019/C 420/02)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Sutarties 121 straipsnį valstybės narės turi užtikrinti patikimus valstybės finansus vidutiniu laikotarpiu, koordinuodamos ekonominę politiką ir vykdydamos daugiašalę priežiūrą, kad išvengtų perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

                  (2)

                  Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnėms kainų stabilumo ir didelio tvaraus augimo sąlygoms, palankioms kurti darbo vietas;

                  (3)

                  2017 m. birželio mėn. ir 2018 m. birželio mėn. Taryba pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį nustatė, kad atitinkamai 2016 ir 2017 m. buvo labai nukrypta nuo Rumunijos vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo arba koregavimo plano jo siekiant. Atsižvelgdama į tuos nustatytus didelius nukrypimus Taryba Rumunijai pateikė 2017 m. birželio 16 d. (2) ir 2018 m. birželio 22 d. (3) rekomendacijas, kuriose rekomendavo Rumunijai imtis būtinų priemonių tiems nukrypimams ištaisyti. Vėliau Taryba nustatė, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgta į tas rekomendacijas, bei atitinkamai 2017 m. gruodžio 5 d. (4) ir 2018 m. gruodžio 4 d. (5) pateikė patikslintas rekomendacijas. Vėliau Taryba padarė išvadą, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgta ir į tas patikslintas rekomendacijas;

                  (4)

                  2019 m. birželio 14 d. Taryba nustatė, kad 2018 m. Rumunijoje vėl buvo labai nukrypta nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Remdamasi tuo Taryba pateikė rekomendaciją (6) Rumunijai imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalus augimas 2019 m. neviršytų 4,5 %, o 2020 m. – 5,1 %; tai atitiktų 1 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą 2019 m. ir 0,75 % BVP – 2020 m. Rumunijai taip pat rekomenduota visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti ir biudžeto konsolidavimo priemonėmis augimui palankiu būdu užtikrinti ilgalaikį valdžios sektoriaus struktūrinio balanso gerėjimą. Taryba Rumunijai nustatė 2019 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio reikėjo pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į 2019 m. birželio 14 d. rekomendaciją;

                  (5)

                  2019 m. liepos 9 d. Taryba pateikė rekomendaciją (8), kurioje Rumunijai rekomendavo užtikrinti, kad 2019 ir 2020 m. ji laikytųsi 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacijos dėl didelio nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo;

                  (6)

                  2019 m. rugsėjo 25 d. Komisija Rumunijoje surengė sustiprintos priežiūros vizitą, per kurį vykdė stebėseną vietoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97–11 straipsnio 2 dalį. Rumunijos valdžios institucijoms perdavusi preliminarias išvadas, kad jos galėtų pateikti savo pastabas, 2019 m. lapkričio 20 d. Komisija savo išvadas pateikė Tarybai. Tos išvados paskelbtos viešai;

                  (7)

                  2019 m. spalio 15 d. Rumunijos valdžios institucijos pateikė ataskaitą dėl veiksmingų priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją. Turint omenyje informaciją, kurią Rumunijos valdžios institucijos pateikė savo ataskaitoje, ir bendrą vertinimą, pagrįstą Komisijos 2019 m. rudens prognoze, 2019 m. gruodžio 5 d. Taryba padarė išvadą, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją;

                  (8)

                  atsižvelgiant į tai, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, ir į bendrą didelį nukrypimą nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, tikslinga Rumunijai pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį pateikti patikslintą rekomendaciją dėl tinkamų priemonių, kurių reikia imtis;

                  (9)

                  remiantis Komisijos 2019 m. rudens prognoze, numatoma, kad 2019 m. Rumunijos struktūrinis balansas pablogės 0,8 % BVP, o 2020 m. – dar 0,8 % BVP. Todėl numatoma, kad struktūrinis deficitas 2,5 % BVP ir 3,4 % BVP atitinkamai 2019 m. ir 2020 m. nukryps nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, 1,0 % BVP;

                  (10)

                  siekiant ištaisyti bendrą nukrypimą ir užtikrinti, kad po ankstesnių nukrypimų Rumunija vėl laikytųsi tinkamo koregavimo plano, be 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomenduoto 0,75 % BVP metinio struktūrinio koregavimo 2020 m. reikėtų dėti papildomų pastangų. Turint omenyje bendrą nukrypimo nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio tikslo, mastą, atrodo tikslinga, kad papildomos pastangos sudarytų 0,25 % BVP. Šios papildomos pastangos paspartins koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir nekels pavojaus ekonomikos augimui;

                  (11)

                  Komisijos 2019 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2019 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,6 %, o 2020 m. – 4,4 %, t. y. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Reikalaujamas struktūrinis koregavimas taip pat atrodo tinkamas siekiant užtikrinti, kad 2020 m. Rumunija laikytųsi Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės;

                  (12)

                  remiantis Komisijos 2019 m. rudens prognoze, 2020 m. reikalaujamas 1,0 % BVP struktūrinio balanso pagerėjimas atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalų augimą, neviršijantį 4,4 %;

                  (13)

                  Komisijos 2019 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2020 m. Rumunijos struktūrinis balansas pablogės 0,8 % BVP. Todėl siekiant užtikrinti 1,0 % BVP struktūrinį pagerėjimą reikia priimti priemones, kurių bendras struktūrinis poveikis būtų 1,8 % BVP, palyginti su Komisijos 2019 m. rudens prognozėje nurodytu dabartiniu baziniu scenarijumi;

                  (14)

                  kadangi nesiimta veiksmų pagal ankstesnes rekomendacijas ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą, ir esama rizikos, kad bus viršyta Sutartyje nustatyta pamatinė vertė, būtina skubiai imtis veiksmų, kad Rumunijos fiskalinė politika vėl būtų grindžiama atsargumo principu;

                  (15)

                  kad pasiektų rekomenduojamus biudžeto tikslus, Rumunija turi priimti ir griežtai įgyvendinti būtinas priemones ir atidžiai stebėti einamųjų išlaidų raidą;

                  (16)

                  šioje rekomendacijoje pateikti reikalavimai pakeičia atitinkamus elementus, nustatytus 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacijoje;

                  (17)

                  Rumunija turėtų iki 2020 m. balandžio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją; ta ataskaita galėtų būti pateikta konvergencijos programoje, kuri teikiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 7 straipsnį;

                  (18)

                  šią rekomendaciją tikslinga paskelbti viešai,

            REKOMENDUOJA RUMUNIJAI:

                  (1)

                  Imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2020 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 4,4 %, o tai atitiktų 1,0 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, ir taip Rumunija laikytųsi tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo.

                  (2)

                  Visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti; biudžeto konsolidavimo priemonėmis augimui palankiu būdu užtikrinti ilgalaikį valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimą.

                  (3)

                  Iki 2020 m. balandžio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją; užtikrinti, kad ataskaitoje būtų pateiktos pakankamai konkretizuotos priemonės, apie kurias paskelbta patikima informacija, įskaitant kiekvienos iš jų poveikį biudžetui, siekiant laikytis reikalaujamo koregavimo plano, taip pat atnaujintos ir išsamios 2020 m. biudžeto projekcijos.

         Ši rekomendacija skirta Rumunijai.
         Priimta Briuselyje 2019 m. gruodžio 5 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            M. LINTILÄ

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 216, 2017 7 6, p. 1).

         (3)  2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 223, 2018 6 27, p. 3).

         (4)  2017 m. gruodžio 5 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 439, 2017 12 20, p. 1).

         (5)  2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 460, 2018 12 21, p. 1).

         (6)  2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacija, ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Rumunijoje (OL C 210, 2019 6 21, p. 1).

         (7)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos, atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas Sąjungos programų išlaidas ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.

         (8)  2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2019 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Rumunijos konvergencijos programos (OL C 301, 2019 9 5, p. 135).


title: 2019 m. vasario 14 d. Europos Centrinio Banko rekomendacija, skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Banque centrale du Luxembourg išorės auditoriaus (ECB/2019/6)

text:
               20.2.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 67/1

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
      2019 m. vasario 14 d.
      skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Banque centrale du Luxembourg išorės auditoriaus
      (ECB/2019/6)
      (2019/C 67/01)
      EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

                  (2)

                  dabartinio Banque centrale du Luxembourg išorės auditoriaus Deloitte Audit sarl įgaliojimai baigėsi po 2018 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2019 finansinių metų;

                  (3)

                     Banque centrale du Luxembourg išorės auditoriumi 2019–2023 finansiniams metams pasirinko Ernst & Young S.A.,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      Rekomenduojama Ernst & Young S.A. skirti Banque centrale du Luxembourg išorės auditoriumi 2019–2023 finansiniams metams.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. vasario 14 d.

               ECB Pirmininkas

            Mario DRAGHI


               5.4.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 129/49

      P8_TA(2018)0059
      Džihadistų pajamų šaltinių panaikinimas. Kova su terorizmo finansavimu
      2018 m. kovo 1 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai „Džihadistų pajamų šaltinių panaikinimas. Kova su terorizmo finansavimu“ (2017/2203(INI))
      (2019/C 129/07)

         Europos Parlamentas,

                  —

                  atsižvelgdamas į 1999 m. Tarptautinę konvenciją dėl kovos su terorizmo finansavimu,

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl padėties Šiaurės Irake (Mosule) (1) ir savo 2015 m. balandžio 30 d. rezoliuciją dėl ISIL/„Da'esh“ vykdomo kultūros objektų naikinimo (2),

                  —

                  atsižvelgdamas į Visuotinę ES užsienio ir saugumo politikos strategiją,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2003 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2465/96 (3),

                  —

                  atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pasaulinę kovos su terorizmu strategiją ir JT Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1267 (1999), 1373 (2001), 1989 (2011), 2133 (2014), 2199 (2015), 2253 (2015) ir 2368 (2017),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (4),

                  —

                  atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiančios Direktyvą 2009/101/EB (COM(2016)0450),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 9 d. Menamos deklaraciją dėl kovos su terorizmo finansavimu,

                  —

                  atsižvelgdamas į Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) geriausią praktiką tikslinių finansinių sankcijų, susijusių su terorizmu ir teroristų finansavimu, srityje,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 24 d. FATF pareiškimą dėl kovos su teroristinės grupuotės „Irako ir Levanto islamo valstybė“ (ISIL) finansavimu ir 2015 m. vasario mėn. FATF pranešimą dėl ISIL finansavimo,

                  —

                  atsižvelgdamas į 11-ąją saugumo sąjungos pažangos ataskaitą, kurią Komisija paskelbė 2017 m. spalio 18 d.,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo mėn. Pasaulinį kovos su terorizmu forumą (GCTF) „Alžyro memorandumo dėl teroristų vykdomo žmonių grobimo siekiant išpirkos prevencijos ir atsisakymo mokėti išpirką gerosios praktikos papildymas“,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 26 d. G7 Taorminos pareiškimą dėl kovos su terorizmu ir smurtiniu ekstremizmu,

                  —

                  atsižvelgdamas į ką tik įsteigtą Specialųjį komitetą terorizmo klausimais,

                  —

                  atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 16 straipsnį;

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsnius dėl asmens duomenų apsaugos,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentą (ES) 2015/827, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 36/2012 dėl ribojamųjų priemonių, atsižvelgiant į padėtį Sirijoje (5),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2016 m. vasario mėn. Komisijos veiksmų planą, skirtą kovai su teroristų finansavimu stiprinti,

                  —

                  atsižvelgdamas į Europolo ataskaitą dėl terorizmo padėties ir tendencijų ES 2017 m. (TE-SAT),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 26 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikos, darančios įtaką vidaus rinkai ir susijusios su tarpvalstybine veikla, vertinimo (COM(2017)0340),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičiančią Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (6),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (7).

                  —

                  atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl kultūros vertybių importo (COM(2017)0375),

                  —

                  atsižvelgdamas į 9-ąją saugumo sąjungos pažangos ataskaitą, kurią Komisija paskelbė 2017 m. liepos 27 d.,

                  —

                  atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. spalio 18 d. komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Vienuoliktoji pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaita“ (COM(2017)0608),

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0035/2018),

                  A.

                  kadangi vienas iš pagrindinių kovos su terorizmu elementų yra jo finansavimo, įskaitant naudojantis slaptomis sukčiavimo ir mokesčių slėpimo, pinigų plovimo ir mokesčių rojų grandinėmis, šaltinių atkirtimas;

                  B.

                  kadangi teroristų organizacijos dalį finansavimo lėšų gali gauti Europos šalyse ir naudoti jas kitur, o kitą lėšų dalį jos gauna ne Europoje ir naudoja jas radikalėjimui ir faktiniams terorizmo aktams finansuoti; kadangi kovos su terorizmu išorės ir vidaus aspektai yra tarpusavyje susiję ir kadangi terorizmo finansavimo šaltinių atkirtimas turėtų būti platesnės ES strategijos, kurioje būtų integruoti išorės ir vidaus saugumo aspektai, dalis;

                  C.

                  kadangi įrodyta, kad šiuolaikiniai ryšių tinklai ir ypač sutelktinis finansavimas yra pigus ir veiksmingas būdas gauti lėšų teroristinei veiklai arba džihadistų tinklų valdymui finansuoti; kadangi teroristų grupuotės, vykdydamos duomenų vagystes ir vogdamos tapatybę ar pirkdamos pavogtų kredito kortelių duomenis internetiniuose forumuose, geba surinkti papildomų lėšų savo veiklai;

                  D.

                  kadangi tas finansavimas gali būti panaudojamas trimis būdais: teroro aktams, kuriems reikia didelio finansavimo, teroro aktams, kuriems reikia mažesnių lėšų, nors jų padariniai yra tokie pat žiaurūs, propagandai, kuri gali įkvėpti teroristų vienišių išpuolius, kuriems gali prireikti labai mažai išankstinio planavimo ar lėšų, finansuoti; kadangi visais šiais atvejais reakcija turi būti veiksminga;

                  E.

                  kadangi teisėtos kilmės finansavimą gavėjas gali nukreipti trečiosioms šalims, individams, grupėms, įmonėms ar subjektams, susijusiems su teroristine veikla;

                  F.

                  kadangi terorizmas yra pasaulinio masto nusikaltimas, taigi veiksmingas atsakas taip pat turi būti pasaulinio masto ir visa apimantis, kartu vykdant tarptautinį finansų įstaigų, teisėsaugos institucijų ir teisminių institucijų koordinavimą, o keitimasis susijusia informacija apie fizinius ir juridinius asmenis ir įtartiną veiklą yra būtinas, turint mintyje, kad asmens duomenų apsauga ir privatumo užtikrinimas yra svarbios pagrindinės teisės;

                  G.

                  kadangi dėl duomenų nutekėjimo pastaraisiais metais labai padidėjo informuotumas apie pinigų plovimo ir mokesčių slėpimo sąsajas su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmo finansavimu ir kadangi šiems klausimams skiriamas didžiausias tarptautinės politinės bendruomenės dėmesys; kadangi, kaip pripažino Komisija, naujausiuose žiniasklaidos pranešimuose didelio masto sukčiavimas PVM ir akcizo mokesčiu taip pat susietas su organizuotu nusikalstamumu, įskaitant terorizmą (8);

                  H.

                  kadangi beveik visų valstybių narių jurisdikcijose terorizmo finansavimas kriminalizuojamas kaip atskiras teisės pažeidimas;

                  I.

                  kadangi finansiniai duomenys yra svarbi žvalgybinės informacijos rinkimo priemonė siekiant analizuoti teroristų tinklus ir išsiaiškinti, kaip geriau nutraukti jų veiklą; kadangi nuolat reikia tinkamai užtikrinti teisės aktų įgyvendinimą siekiant užkirsti kelią pinigų plovimui ir terorizmo finansavimui; kadangi būtina parengti išsamias ir prevencines strategijas, pagrįstas finansinės žvalgybos padalinių, žvalgybos agentūrų ir teisėsaugos tarnybų, dirbančių kovos su terorizmo finansavimu srityje, keitimusi pagrindine informacija ir geresniu jų bendradarbiavimu; kadangi ši informacija turėtų apimti naujas tendencijas tarptautinių finansų srityje, kaip antai taškinė grafika, SWIFT kodavimas, kriptovaliuta, ir atitinkamus jų reguliavimo mechanizmus; kadangi pasaulio mastu kovojant su terorizmo finansavimu reikia visuotinių skaidrumo, susijusio su juridinių asmenų, patikos fondų arba panašių struktūrų galutiniais tikraisiais savininkais, standartų, kurie išsklaidytų finansinį neskaidrumą, sudarantį palankias sąlygas pajamų iš nusikalstamų veikų plovimui ir teroristinių organizacijų bei jų narių finansavimui;

                  J.

                  kadangi būtina esamose struktūrose formalizuoti iki šiol neoficialiai veikiančią Europos platformą siekiant užtikrinti centralizuotą informacijos rinkimą, kuris šiuo metu vykdomas 28 valstybėse narėse. Valstybės narės, naudodamosi šia platforma, gali informuoti apie savo veiklos ir pažangos kovos su terorizmo finansavimu srityje lygį; kadangi šis keitimasis informacija turėtų būti iniciatyvus;

                  K.

                  kadangi tam tikros tarptautinės ne pelno organizacijos, labdaros organizacijos, kiti fondai, tinklai ir privatūs paramos teikėjai, kurie siekia tikslų socialinėje ar kultūros srityse arba teigia, kad jų siekia, paklojo pamatą ISIS/„Da’esh“, „Al-Qaeda“ ir kitų džihadistų organizacijų finansiniams pajėgumams ir veikia kaip priedanga piktnaudžiavimo praktikai užmaskuoti; kadangi dėl šios priežasties būtina vykdyti sekimą ir rinkti žvalgybinę informaciją apie tas organizacijas, jų steigėjus, veiklą ir sąsajas su veikėjais ES, kurios dažnai yra plataus masto; kadangi turėtų būti nutraukta jų parama džihadistų radikalizmo plitimui Afrikoje, Artimuosiuose Rytuose, Azijoje ir Europoje; kadangi šis plitimas prie ES sienų ir mūsų kaimyninėse šalyse bei šalyse partnerėse kelia itin didelį susirūpinimą; kadangi kovojant su pasauliniu terorizmu labai svarbu, kad Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba (GCC) ir jos valstybės narės visapusiškai įgyvendintų FATF rekomendacijas šioje srityje;

                  L.

                  kadangi organizacijos „Al-Qaeda“ pasaulinis lėšų rinkimo tinklas yra pagrįstas aukomis labdaros organizacijoms ir NVO, kurios bendrauja su paramos teikėjais per socialinę žiniasklaidą ir internetiniuose forumuose; kadangi socialinių tinklų paskyros taip pat naudojamos prašyti rėmėjų lėšų džihado tikslams remti; kadangi pastaraisiais metais teroristinės organizacijos sukūrė keletą išmaniųjų telefonų prietaikų, skirtų kuo didesniu mastu jų propagandai skleisti ir rėmėjams, kurių dauguma yra Persijos įlankos šalyse, skatinti aukoti joms lėšų;

                  M.

                  kadangi labai mažos valstybės ir valstybės, kurių laimėjimai teisinės valstybės srityje gana menki, yra ypač pažeidžiamos ir joms gresia pavojus tapti terorizmo finansavimo centrais;

                  N.

                  kadangi iš žvalgybos duomenų galima spręsti, kad Persijos įlankos institucijos ir asmenys teikia finansinę ir logistinę paramą ISIS/„Da’esh“, „Al-Qaida“ ir kitoms radikalioms grupuotėms; kadangi daugelis šių teroristinių grupių, negaudamos šio finansavimo, savarankiškai neišsilaikytų;

                  O.

                  kadangi ISIS/„Da’esh“ ir „Al-Qaida“ tapo finansiškai savarankiškos; kadangi grupuotės ISIS/„Da’esh“ ir „Al-Qaida“ mėgina savo pinigus nukreipti į Siriją ir Iraką per naftos eksportą ir investicijas į verslą, be kita ko, naudodamosi pinigų ir profesionaliais kurjeriais, neteisėtais lėšų pervedimais ir pinigų bei profesinėmis paslaugomis; kadangi grupuotės ISIS/„Da’esh“ ir „Al-Qaida“ iš savo nusikalstamos veiklos gautas lėšas plauna pirkdamos įmones ir įvairiausią turtą; kadangi ISIS/„Da’esh“„Al-Qaida“ taip pat plauna pajamas, gautas iš pavogtų antikvarinių objektų ir neteisėtai įvežtų meno kūrinių ir artefaktų, parduodamos juos užsienyje, įskaitant valstybių narių rinkas; kadangi neteisėta prekyba prekėmis, šaunamaisiais ginklais, nafta, narkotikais, cigaretėmis, netgi kultūros objektais, taip pat prekyba žmonėmis, vergovė, vaikų išnaudojimas, reketas ir turto prievartavimas yra būdai, kuriais teroristinės grupės užsitikrina finansavimą; kadangi dėl didėjančių organizuoto nusikalstamumo ir teroristinių grupių ryšių kyla vis didesnė grėsmė Sąjungos saugumui; kadangi minėti finansavimo šaltiniai grupuotėms ISIS/„Da’esh“ ir „Al-Qaida“ suteiktų galimybę tęsti būsimų nusikalstamų veiklų finansavimą žlugus jų teritoriniam valdymui Sirijoje ir Irake;

                  P.

                  kadangi draudimas mokėti tarptautines išpirkas buvo nustatytas pagal tarptautinius įsipareigojimus, remiantis JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis ir laikantis nacionalinės teisės aktų; kadangi praktikoje šio JT draudimo nepalaiko pagrindinės šiuos teisės aktus pasirašiusios šalys, teikiančios pirmenybę neatidėliotinam gyvybių išsaugojimui, o ne savo kovos su terorizmu įsipareigojimams, ir tokiu elgesiu sudaro teroristinių organizacijų finansavimo galimybę;

                  1.

                  pateikia Tarybai, Komisijai ir Komisijos Pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai šias rekomendacijas:

                              a)

                              ragina valstybes nares ir Komisiją laikyti teroristų tinklų finansavimo šaltinių užkirtimą vienu iš pagrindinių prioritetų, nes tai veiksminga priemonė tų tinklų veiklos efektyvumui suvaržyti; kadangi kovos su terorizmo finansavimu srityje ir, apskritai, teroristinių išpuolių prevencijos srityje yra būtinos prevencinės strategijos, pagrįstos žvalgybos agentūrų keitimusi geriausia patirtimi ir įtartina bei susijusia informacija; todėl ragina valstybių narių žvalgybos agentūras gerinti koordinavimą ir bendradarbiavimą įsteigiant nuolatinę Europos kovos su terorizmu žvalgybos platformą esamose struktūrose, pvz., Europole, kad nereikėtų steigti kitos agentūros, siekiant sustiprinti iniciatyvų keitimąsi informacija apie finansinę paramą teroristiniams tinklams; mano, kad tokia platforma sukurtų bendrą duomenų apie fizinius ar juridinius asmenis arba įtartinus sandorius duomenų bazę; pabrėžia, kad bet kurios nacionalinės saugumo agentūros surinkti labai svarbūs duomenys turėtų būti perduodami nedelsiant, vos tik juos įregistravus centrinėje sistemoje, kuri turėtų sudaryti galimybę įtraukti informaciją apie ne ES piliečius, ypač atsižvelgiant į galimą jų poveikį pagrindinėms teisėms, ypač teisei į asmens duomenų apsaugą ir tikslų apribojimo principui; pabrėžia, kad į šį sąrašą būtina įtraukti, be kita ko, Europos ir ne Europos šalių bankus, finansų įstaigas ir ūkio subjektus, taip pat trečiąsias šalis, kuriose nepakankamai kovojama su terorizmo finansavimu; ragina Komisiją kuo greičiau parengti tokį sąrašą, remiantis savo nustatytais kriterijais ir analize pagal Direktyvą (ES) 2015/849; pakartoja, kad asmenys, atsakingi už tiesioginį ar netiesioginį teroro aktų vykdymą, organizavimą ar jų rėmimą turi atsakyti už savo veiksmus;

                              b)

                              ragina Europos šalis, tiek ES valstybes nares, tiek trečiąsias šalis, finansuoti programas, kuriomis jų žvalgybos agentūros skatinamos keistis tarpusavyje geriausia praktika, įskaitant susijusią su teroristų ir teroristinių organizacijų samdymo ir terorizmo finansavimo pervedant lėšas tyrimu ir analize; rekomenduoja pradėti teikti kas ketvirtį rengiamus grėsmės visuomenei vertinimus, kuriuose būtų pateikta žvalgybinė informacija ir Europolo bei ES žvalgybos ir situacijų centro (INTCEN) surinkta informacija; ragina valstybes nares užtikrinti, kad žvalgybos tarnyboms būtų skirta pakankamai lėšų ir žmogiškųjų išteklių;

                              c)

                              pabrėžia, kad, kaip pakartojo kovos su terorizmo finansavimu strategiją sukūrusi Finansinių veiksmų darbo grupė (FATF), itin svarbu geriau ir nevėluojant keistis informacija tarp atitinkamų valstybių finansinės žvalgybos padalinių, tarp finansinės žvalgybos padalinių ir saugumo pajėgų ir teisėsaugos ir žvalgybos agentūrų jų pačių jurisdikcijoje, tarp įvairių jurisdikcijų, taip pat su privačiuoju sektoriumi, ypač su bankų sektoriumi;

                              d)

                              palankiai vertina Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos (GCC) bendradarbiavimą su FATF; ragina Komisiją ir EIVT aktyviai skatinti ES partnerius, visų pirma GCC ir jos valstybes nares, visapusiškai įgyvendinti FATF rekomendacijas šalinant trūkumus kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu srityse ir teikti techninę pagalbą šiose srityse siekiant pažangos;

                              e)

                              ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją remti FATF pastangas ir teikti prioritetą kovai su terorizmo finansavimu, visų pirma nustatant JT valstybes nares, kuriose yra strateginių trūkumų kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu srityje, ir su jomis dirbant;

                              f)

                              ragina sustiprinti Europolo ir ES pagrindinių strateginių partnerių, atliekančių labai svarbų vaidmenį pasaulio mastu kovojant su terorizmu, bendradarbiavimą; mano, kad glaudesnis bendradarbiavimas sudarytų galimybę geriau užkirsti kelią terorizmo finansavimo centrų kūrimuisi, juos nustatyti ir teikti atsaką; ragina valstybes nares geriau naudotis neformaliu Europos finansinės žvalgybos padalinių tinklu (FIU.net), remiantis Europolo atliktu darbu, šiuo tikslu įgyvendinant Penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvą, taip pat patvirtinant reguliavimo priemones kitiems su skirtingu finansinės žvalgybos padalinių statusu ir skirtingais jų įgaliojimais susijusiems klausimams spręsti, visų pirma siekiant palengvinti finansinės žvalgybos padalinių koordinavimą ir keitimąsi informacija tarpusavyje ir su teisėsaugos institucijomis tam, kad būtų galima šia informacija pasidalyti kovos su terorizmu žvalgybos platformoje;

                              g)

                              primena, kad aktyvesnis politinis dialogas, didesnė finansinė parama ir parama siekiant stiprinti kovos su terorizmu priešakyje esančių ES partnerių pajėgumus kovoti su terorizmu yra itin svarbūs;

                              h)

                              ragina ES valstybes nares atidžiau stebėti organizacijas, įtariamas vykdant tokią veiklą, kaip neteisėta prekyba, kontrabanda, klastojimas ir sukčiavimo praktika, kurti su Europolu jungtines tyrimų grupes, sudaryti palankesnes sąlygas saugumo pajėgoms susipažinti su įtartinais sandoriais, atsižvelgiant į proporcingumo principą ir teisę į privatumą; ragina valstybes nares šiuo tikslu stiprinti tyrėjų mokymą ir specializaciją; ragina Komisiją remti ir tinkamai finansuoti valstybių narių teisėsaugos ir teisminėms institucijoms skirtų mokymo programų plėtojimą;

                              i)

                              ragina valstybes nares ir Komisiją teikti metinę pažangos įgyvendinant priemones, kurių imtasi kovojant su terorizmo finansavimu, ir dedant pastangas užkirsti kelią būtent ISIS/„Da’esh“ ir „Al-Qaida“ finansavimui, ataskaitą; primena, kad kai kurios valstybės narės aktyviau dalyvauja kovos su terorizmo finansavimu srityje, palyginti su kitomis, todėl tinkamiausias atsakas turėtų būti keitimasis informacija, būtent susijusia su jau įgyvendinamų priemonių veiksmingumu;

                              j)

                              palankiai vertina Komisijos pasiūlymą sukurti banko sąskaitų registrus ir palengvinti finansinės žvalgybos padalinių ir kitų kompetentingų institucijų, dalyvaujančių kovojant su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, prieigą prie banko sąskaitų registrų; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ketina netrukus pasiūlyti iniciatyvą suteikti teisėsaugos institucijoms platesnę prieigą prie registrų; pabrėžia, kad keičiantis banko sąskaitų informacija reikia laikytis taisyklių dėl policijos bendradarbiavimo ir teisminių institucijų bendradarbiavimo, ypač vykstant baudžiamiesiems procesams; šiuo atžvilgiu ragina valstybes nares, kurios dar neperkėlė į savo nacionalinę teisę 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/41/ES dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose, kuo skubiau tai padaryti;

                              k)

                              ragina valstybes nares imtis reikiamų teisėkūros priemonių, kad bankai atidžiai stebėtų išankstinio mokėjimo debeto korteles užtikrinant, kad jas būtų galima papildyti tik banko pervedimais ir iš asmeninės sąskaitos, kurios turėtoją galima nustatyti; pabrėžia identifikavimo grandinės, suteikiančios žvalgybos tarnyboms galimybę nustatyti, kada kyla didelė rizika, kad sandoris naudojamas siekiant įvykdyti teroristinį ar kitokį sunkų nusikaltimą, svarbą; taip pat prašo valstybių narių imtis reikiamų priemonių siekiant visapusiškai palengvinti visiems jų teritorijoje esantiems asmenims galimybę atidaryti banko sąskaitą;

                              l)

                              pabrėžia, kad riekia panaikinti bet kokio tipo mokesčių rojus, kuriuose gali būti plaunami pinigai, vengiama mokesčių ir jie slepiami (šios veikos labai svarbios siekiant finansuoti teroristų tinklus); atsižvelgdamas į tai ragina valstybes nares kovoti su mokesčių slėpimu ir ragina Komisiją siūlyti ir įgyvendinti priemones siekiant užtikrinti atidžią finansinių srautų ir mokesčių rojų stebėseną;

                              m)

                              atkreipia dėmesį į sėkmingą bendradarbiavimą su JAV ir kitais partneriais ir naudingą informaciją, gaunamą taikant JAV ir ES susitarimą dėl dalijimosi informacija pagal JAV Terorizmo finansavimo sekimo programą (Terrorism Financing Tracking Program, TFTP); ragina Komisiją pasiūlyti įsteigti savą Europos sistemą šioje srityje, kuri papildytų dabartinę sistemą ir padėtų užtaisyti dabartines spragas, visų pirma susijusias su SEPA mokėjimais, nustatant pusiausvyrą tarp saugumo ir asmens laisvės; primena, kad Europos duomenų apsaugos standartai turėtų būti taikomi šiai Europos sistemai;

                              n)

                              ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybes nares bendradarbiaujant su ES kovos su terorizmu koordinatoriumi parengti sąrašą asmenų ir subjektų, vykdančių veiklą pagal neskaidrias schemas ir pasižyminčią aukštais įtartinos finansinės veiklos rodikliais, jei yra įrodymų, kad atitinkamos valdžios institucijos nesiėmė priemonių, ypač kai šie subjektai susiję su džihadistų radikalizmu; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybes nares bendraujant su šalimi atsižvelgti į jos dalyvavimą terorizmo finansavime;

                              o)

                              ragina ES Tarybą sugriežtinti tikslinių sankcijų ir kitų ribojamųjų priemonių taikymą visiems asmenims ir subjektams, kurie bet kuriuo būdu teikia ekonominius išteklius ISIS/„Da’esh“, „Al-Qaida“ ar kitoms džihadistų grupuotėms; ragina įšaldyti šių asmenų, grupių, susivienijimų ir subjektų lėšas, kitą finansinį turtą ar ekonominius išteklius, įskaitant lėšas, gaunamas iš jiems arba asmenims, veikiantiems jų vardu arba jų nurodymu, nuosavybės teise priklausančio arba tiesiogiai ar netiesiogiai jų kontroliuojamo turto; teigiamai vertina, kad įsteigtas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos komitetas, kuriam pavesta stebėti, kaip taikomos sankcijos; pažymi, kad pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2253(2015) visos valstybės narės įpareigotos veikti skubiai, kai reikia įšaldyti ISIS/„Da’esh“, „Al-Qaeda“ ir susijusių asmenų, grupių, įmonių ir subjektų lėšas ar finansinius aktyvus; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai paremti JT Saugumo Tarybos raginimą JT valstybėms narėms imtis aktyvių ir ryžtingų veiksmų siekiant nutraukti ISIS/„Da’esh“ ir „Al-Qaeda“ taikomų sankcijų sąraše esantiems asmenims ir subjektams skirtų lėšų ir kitų finansinių aktyvų bei ekonominių išteklių srautą;

                              p)

                              ragina ES valstybes nares įsteigti stebėsenos ir koordinavimo sistemą, kad religinės ir švietimo institucijos, centrai, labdaros organizacijos, kultūros asociacijos ar panašūs subjektai, kai pagrįstai įtariama, kad jie turi ryšių su teroristinėmis grupuotėmis, patikslintų, iš kur jie gauna lėšas ir kaip panaudoja lėšas, gaunamas tiek iš ES, tiek iš išorės, ir ragina taikant visas reikalingas apsaugos priemones įsteigtoje centralizuotoje duomenų bazėje registruoti visus pinigų siuntėjų vykdomus finansinius sandorius; ragina lėšų aukojimo atveju atlikti privalomą išankstinį pinigų kilmės ir jų paskirties patikrinimą, kai yra pagrįstų įtarimų sąsajomis su terorizmu, siekiant išvengti, kad dėl aplaidumo ar piktavališkumo šios lėšos būtų panaudotos teroristiniais tikslais; reikalauja, kad pagal konkrečias kovos su islamofobija programas būtų įgyvendintos visos priemonės siekiant užtikrinti, kad nedaugėtų neapykantos nusikaltimų ir išpuolių prieš musulmonus arba bet kokių rasistinių ir ksenofobiškų išpuolių dėl religijos ar etninių klausimų;

                              q)

                              ragina valstybes nares labiau stebėti ir reguliuoti tradicines pervedimų sistemas (taip pat pavyzdžiui, hawala arba kinų fei ch’ien) ar neoficialios vertės perdavimo paslaugas, būtent priimant šiuo metu svarstomą reglamentą dėl į Sąjungą įvežamų arba iš jos išvežamų grynųjų pinigų kontrolės (2016/0413(COD)), kuriuo sandorius vykdantiems agentams nustatomas reikalavimas pranešti atitinkamoms valdžios institucijoms apie kiekvieną svarbią operaciją, atliktą per šią sistemą, ir pabrėžia, jog palaikant santykius su šiomis grupėmis nustatytu reikalavimu siekiama ne panaikinti tradicines neformalias pervedimų sistemas, bet kovoti su organizuotu nusikalstamumu, terorizmo finansavimu ar pramonės ir (arba) prekybos srityje gautų nedeklaruotų pinigų judėjimu; atsižvelgdamas į tai, ragina:

                                          i)

                                          reikalauti, kad visi tarpininkai ir (arba) asmenys, dalyvaujantys minėtoje veikloje (kontrolieriai, valiutos keitėjai, tarpininkai, organizatoriai, koordinatoriai, lėšų surinkėjai ir pervedimų operatoriai) registruotųsi kompetentingoje nacionalinėje institucijoje;

                                          ii)

                                          visas operacijas deklaruoti ir patvirtinti dokumentais tokiu būdu, kuriuo palengvinamas informacijos perdavimas, kai to paprašoma;

                                          iii)

                                          tarpininkams ir (arba) nedeklaruojamoje veikloje dalyvaujantiems asmenims nustatyti atgrasančias sankcijas;

                              r)

                              ragina Komisiją pasiūlyti teisės aktus, būtinus geresnei visų elektroninių finansinių operacijų ir virtualiosios valiutos emitentų, įskaitant tarpininkus, stebėsenai vykdyti, siekiant uždrausti keisti šią valiutą vartotojams, kurie nėra visiškai identifikuojami, kaip tai gali būti viešųjų tinklų ar anoniminių navigacijos sistemų atveju; pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, kriptovaliutų konvertavimas į grynuosius ir atvirkščiai būtinai turi būti vykdomas per identifikuojamą banko sąskaitą; ragina Komisiją atlikti su e. lošimų veikla, virtualiomis valiutomis, kriptovaliutomis, decentralizuota vieša operacijų duomenų saugojimo sistema „blockchain“ ir finansinių paslaugų technologijomis susijusio terorizmo finansavimo poveikį; taip pat ragina Komisiją apsvarstyti galimas priemones, įskaitant teisės aktus, kuriomis būtų sukurta šiai veiklai taikytina reglamentavimo sistema, siekiant apriboti terorizmo finansavimo priemones;

                              s)

                              ragina Komisiją ir valstybes nares sugriežtinti savo vykdomą prekybos aukso, brangakmeniais ir tauriaisiais metalais reguliavimo ir kontrolės stebėseną, kad šios prekės nebūtų naudojamos terorizmo veiklai finansuoti; ragina nustatyti kriterijus, dėl kurių susitartų ir kurių laikytųsi valstybės narės; ragina Komisiją ir valstybes nares uždrausti bet kokį komercinį susisiekimą (eksportą ir importą) su džihadistų kontroliuojamomis vietovėmis, išskyrus pavergtiems gyventojams būtinų humanitarinės pagalbos prekių siuntas, ir už tokį susisiekimą taikyti sankcijas; ragina persekioti baudžiamąja tvarka ir taikyti sankcijas visiems fiziniams ir juridiniams asmenims, kurie neapgalvotai arba piktavališkai dalyvauja minėtame susisiekime bet kokiu būdu (perka, parduoda, platina, tarpininkauja ir t. t.); atkreipia dėmesį į konkrečią riziką, kurią kelią terorizmo finansavimas naudojantis pinigų perlaidos paslaugomis; ragina valstybes nares rasti būdą užtikrinti glaudesnę pinigų perlaidos paslaugų teikėjų ir Europos teisėsaugos institucijų partnerystę ir bendradarbiavimą ir parengti konkrečių kliūčių, trukdančių keistis informacija apie įtartinas pinigų perlaidas, nustatymo ir pašalinimo gaires;

                              t)

                              teigiamai vertintina pasiūlymą dėl reglamento dėl kultūros vertybių importo ir pabrėžia jo svarbą kovojant su neteisėtu šių prekių importu terorizmo finansavimo tikslu; ragina Komisiją pradėti taikyti atsekamumo sertifikatą meno kūriniams ir antikvariniams daiktams, patenkantiems į ES rinką, ypač iš ginkluotų nevalstybinių subjektų ir į ES teroristų sąrašą įtrauktų organizacijų, grupių ir asmenų kontroliuojamų teritorijų ar vietovių; ragina Komisiją intensyviau bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis, kaip antai JT, UNESCO, Interpolu, Pasaulio muitinių organizacija ir Tarptautine muziejų taryba, siekiant stiprinti kovą su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis, naudojama terorizmui finansuoti; ragina valstybes nares įsteigti policijos padalinius, kurie specializuotųsi prekybos kultūros vertybėmis srityje ir koordinuoti jų veiklą tarp valstybių narių; ragina valstybes nares nustatyti privalomą reikalavimą įmonėms, prekiaujančioms meno kūriniais, pranešti apie visus įtartinus sandorius, prireikus už neapdairų terorizmo finansavimą įmonių, besiverčiančių meno ir antikvarinių daiktų prekyba ir susijusių su tokio pobūdžio prekių kontrabanda, savininkams taikyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias nuobaudas, įskaitant baudžiamąją atsakomybę; ragina Komisiją sustiprinti paramą trečiųjų šalių, ypač kaimyninių šalių, pastangoms kovoti su sunkiais nusikaltimais ir prekyba uždraustais dalykais, kaip terorizmo finansavimo šaltiniu;

                              u)

                              ragina Komisiją pasiūlyti priemones, kuriomis būtų padidintas prekių, ypač naftos chemijos produktų, kilmės, vežimo ir prekybos skaidrumas, siekiant padidinti jų atsekamumą ir užkirsti kelią tam, kad nesąmoningai būtų finansuojamos teroristinės organizacijos;

                              v)

                              ragina Komisiją išnagrinėti galimybę persvarstyti atitinkamus reglamentus ir direktyvas, kad finansų įstaigos privalėtų prašyti informacijos apie priežastis, dėl kurių vykdomi įtartini mažų ir didelių sumų sandoriai, siekiant kontroliuoti išpirkų mokėjimą teroristų organizacijoms; ragina valstybes nares imtis prevencinių priemonių ir nustatyti ekonominės veiklos vykdytojus, veikiančius rizikos zonose, siekiant padėti jiems tęsti veiklą;

                              w)

                              ragina EIVT paskirti finansinės žvalgybos specialistą naujojoje BSGP misijoje Irake, kad jis teiktų paramą Irako vyriausybei ir ši užkirstų kelią išvesti iš šalies grupuočių ISIS/„Da’esh“ ir „Al-Qaeda“ aktyvus, ir padėtų Irako valdžios institucijoms rengti programas, kuriomis siekiama kovoti su pinigų plovimu;

                              x)

                              ragina Komisiją ir valstybes nares, su trečiosiomis valstybėmis partnerėmis palaikant dialogą kovos su terorizmu klausimu, sutelkti dėmesį į policijos ir teisminį bendradarbiavimą, taip pat keitimąsi duomenimis ir gerąja praktika, siekiant pasauliniu lygmeniu stiprinti sąveiką kovos su terorizmo finansavimu srityje;

                              y)

                              palankiai vertina ES delegacijose sukurtą kovos su terorizmu ekspertų tinklą; ragina šį tinklą sustiprinti ir išplėsti, įtraukiant į jį daugiau regionų, visų pirma Somalio pusiasalį ir Pietryčių Aziją; pažymi, kaip svarbu įtraukti kovos su terorizmu tikslus į ES BSGP misijų ir operacijų mandatus, visų pirma Libijoje, Sahelio regione, Somalio pusiasalyje ir Artimuosiuose Rytuose; primygtinai ragina EIVT paskirti finansinės žvalgybos specialistus į BSGP misijas tose šalyse, kuriose gali slėptis teroristų centrai, ypač Sahelio regione, ir veiksmingai plėtoti glaudų bendradarbiavimą su atitinkamomis vietos valdžios institucijomis;

                              z)

                              ragina Komisiją ir valstybes nares imtis intensyvesnių veiksmų siekiant skatinti trečiąsias valstybes partneres pasirašyti ir ratifikuoti 1999 m. Tarptautinę konvenciją dėl kovos su terorizmo finansavimu, kurioje nustatomi kai kurie terorizmo finansavimo panaikinimo principai ir standartai, taip pat veiksmingai šią konvenciją įgyvendinti;

                              aa)

                              pabrėžia, kad labai svarbu gerinti socialines ir ekonomines sąlygas, remti gyvybingas valstybes ir užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, kad ISIS/„Da’esh“, „Al-Qaeda“ ir kitos džihadistų grupuotės neturėtų tokių palankių sąlygų pildyti savo gretas ir stiprinti finansinio savarankiškumo pajėgumą;

                              ab)

                              ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir EIVT glaudžiau bendradarbiauti su šalimis, kuriose laikomos lėšos iš prekybos narkotikais, žmonėmis ar komercinėmis prekėmis, ir nelegalių tabako gaminių kilmės šalimis, siekiant konfiskuoti minėta lėšas ar prekes;

                              ac)

                              primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir EIVT imtis iniciatyvų tarptautiniuose forumuose siekiant padidinti įmonių nuosavybės skaidrumą, būtent sukurti viešus juridinių asmenų, įskaitant įmones, patikos ir kitus fondus, registrus ir bankų sąskaitų, finansinių priemonių, nekilnojamojo turto, gyvybės draudimo sutarčių ir kito atitinkamo turto, kuriuo gali būti piktnaudžiaujama pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo tikslais, centrinį registrą;

                              ad)

                              ragina Tarybą ir Komisiją sukurti ir įdiegti valstybių narių ir Komisijos įgyvendinamų kovos su terorizmo finansavimu priemonių metinių lyginamųjų ataskaitų teikimo Parlamentui mechanizmą;

                              ae)

                              primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir EIVT remti mūsų užsienio partnerių nacionalines pastangas pažaboti finansinius srautus iš privačių asmenų į organizacijas, kurios, kaip manoma, teikia pagalbą ir išteklius teroristams;

                              af)

                              primygtinai ragina valstybes nares skubiai patvirtinti Komisijos pasiūlymus dėl PVM reformos, kad nusikalstamos organizacijos negalėtų pasinaudoti spragomis Europos PVM sistemoje terorizmo ir kitos nusikalstamos veiklos finansavimo tikslais;

                              ag)

                              palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl nutarimų įšaldyti ir konfiskuoti turtą tarpusavio pripažinimo;

                              ah)

                              pritaria tam, kad kova su ISIS/„Da’esh“, „Al-Qaeda“ ir kitomis džihadistų grupuotėmis ir jų finansinis, karinis ar ideologinis sutriuškinimas privalo išlikti prioritetiniu saugumo ir gynybos darbotvarkės klausimu; ragina EIVT panaudoti savo diplomatinius santykius su šio regiono valstybėmis siekiant pabrėžti ES ir regioninių subjektų bendrus interesus;

                  2.

                  paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybėms narėms.

         (1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0422.

         (2)  OL C 346, 2016 9 21, p. 55.

         (3)  OL L 169, 2003 7 8, p. 6.

         (4)  OL L 141, 2015 6 5, p. 73.

         (5)  OL L 132, 2015 5 29, p. 1.

         (6)  OL L 88, 2017 3 31, p. 6.

         (7)  OL L 119, 2016 5 4, p. 89.

         (8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3441_lt.htm; https://www.euractiv.com/section/economy-jobs/news/eu-targets-terror-financing-with-vat-fraud-crackdown/