title: 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Rumunijos konvergencijos programos

text:
               18.8.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 272/1

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2015 m. liepos 14 d.
   dėl 2015 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Rumunijos konvergencijos programos
   (2015/C 272/01)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Šioje strategijoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindinėms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)

               remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)

               2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2014 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Rumunijos konvergencijos programos;

               (4)

               2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodyta, kad Rumunija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)

               2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

               (6)

               2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. ataskaitą dėl Rumunijos. Joje įvertinta Rumunijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Rumunijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Įgyvendinus iš eilės tris ES ir TVF programas, išorės ir vidaus disbalansas gerokai sumažintas. Tačiau reikėtų stebėti riziką, susijusią su Rumunijos santykinai didele neigiama grynąja tarptautinių investicijų pozicija ir menkais vidutinio laikotarpio eksporto pajėgumais. Bankų sektorius išlieka pažeidžiamas tiek išorės, tiek vidaus veiksnių;

               (7)

               2015 m. balandžio 30 d. Rumunija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

               (8)

               2013 m. spalio 22 d. Taryba priėmė sprendimą 2013/531/ES (5), kuriame įsipareigojo per laikotarpį iki 2015 m. rugsėjo mėn. Rumunijai suteikti iki 2 mlrd. EUR vidutinės trukmės finansinę pagalbą. Ta pagalba teikiama su sąlyga, kad bus vykdoma visapusiška ekonominė politika. Nors dabartinėmis rinkos sąlygomis Rumunija neketina prašyti kurios nors pagalbos dalies išmokėjimo, tikėtina, kad prevencinė pagalba padės konsoliduoti makroekonominį, biudžeto ir finansinį stabilumą, o vykdant struktūrines reformas – didins Rumunijos ekonomikos atsparumą ir augimo potencialą. Baigus taikyti programą, Rumunija vėl bus visiškai įtraukta į Europos semestro sistemą;

               (9)

               šiuo metu Rumunijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Konvergencijos programoje Rumunija dėl planuojamų struktūrinių reformų paprašė leisti 0,5 % BVP laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Programoje nepateikta pakankamai išsamios informacijos apie planuojamas struktūrines reformas, todėl Taryba negali įvertinti jų patikimumo. Rumunija taip pat paprašė taikyti pensijų reformos sąlygą. Reformos atitiktį tinkamumo kriterijams turi patvirtinti Eurostatas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, 2016 m. prognozuojamas 3,4 % BVP struktūrinis deficitas neužtikrintų tinkamos patikimumo ribos Sutartyje numatytos 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu. Todėl Taryba mano, kad Rumunija neatitinka reikalavimų, kad galėtų pasinaudoti prašoma galimybe laikinai nukrypti 2016 m.;

               (10)

               2015 m. konvergencijos programoje vyriausybė planuoja 2015 m. išlaikyti 1,5 % nominalų deficitą, o 2018 m. sumažinti jį iki 0,8 % BVP. Vyriausybė planuoja nuo 2016 m. laikytis vidutinės trukmės laikotarpio tikslo – 1,0 % BVP struktūrinio deficito. Konvergencijos programoje numatoma, kad 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pašoks iki 40,1 %, o po to palaipsniui mažės ir 2018 m. sudarys 37,1 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra palankus. Į konvergencijos programą neįtrauktos svarbios deficitą didinančios priemonės, kurias vyriausybė patvirtino kovo 25 d., o Senatas – balandžio 27 d. (6) ir į kurias buvo atsižvelgta Komisijos 2015 m. pavasario prognozėje, nors tą padaryti reikalaujama pagal elgesio kodeksą. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., nėra pakankamai tiksliai nurodytos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, 2015 m. struktūrinis balansas turėtų 0,3 % BVP nukrypti nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Tai kiek viršija 0,25 % BVP nuokrypį, leistą pagal Mokėjimų balanso programą su sąlyga, kad ES finansuojamų projektų bendras finansavimas derės su biudžete numatytomis lėšomis. 2016 m. nuokrypis taps reikšmingas ir sieks 2,4 % BVP, nors reikalaujama užtikrinti 0,3 % BVP koregavimą. Todėl 2015 m. ir 2016 m. metais reikės papildomų priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Rumunija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (11)

               Rumunijos fiskalinė sistema iš esmės yra patikima, tačiau taikoma neveiksmingai. Dėl vidutinės trukmės ir ilgalaikių demografinių tendencijų ir menko darbo rinkos išsivystymo lygio gali kilti pavojus ilgalaikiam pensijų sistemos tvarumui. 2010 m. pradėjus pensijų reformą padėtis jau kiek pagerėjo, tačiau 2013 m. gruodžio mėn. vyriausybės pasiūlyto įstatymo, kuriuo nuo 2035 m. suvienodinamas teisės aktais nustatytas vyrų ir moterų pensinis amžius, dar nepriėmė parlamento žemieji rūmai;

               (12)

               neseniai sumažinus darbdavių socialinio draudimo įmokas sumažėjo darbo mokesčių pleištas, tačiau tai padaryta netikslingai. Mokesčių pleištas mažesnes pajamas gaunantiems asmenims vis dar aukštas (40 %), palyginti su kitomis Europos šalimis. Svarbi problema tebėra mokestinis sukčiavimas ir mokesčių vengimas, dėl kurių smarkiai sumažėja mokestinės pajamos. Žengti pirmieji žingsniai pradedant nuolatinę Rumunijos mokesčių administravimo pertvarką. 2014 m. dviejuose regionuose įgyvendintas bandomasis mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimo projektas, skirtas nedeklaruojamo darbo, nedeklaruojamo darbo užmokesčio ir mokesčių slėpimo problemoms spręsti. Projektas bus tęsiamas 2015 m. 2014 m. padidinti aplinkosauginiai mokesčiai ir jų lygis priartėjo prie ES vidurkio;

               (13)

               nors 2014 m. padėtis kiek pagerėjo, užimtumas ir aktyvumas vis dar labai žemas, visų pirma tarp moterų, jaunimo, vyresnio amžiaus darbuotojų ir romų. Peržiūrėta aktyvi darbo rinkos politika, tačiau aktyviose darbo rinkos priemonėse, visų pirma profesinio mokymo programose, ankstesnio mokymosi pripažinimo sistemose, taikant paskatas judumui, taip pat ilgalaikiam nedarbui skirtose priemonėse dalyvaujama vis dar neaktyviai ir šių priemonių finansavimas tebėra menkas. Rumunija ėmėsi priemonių jaunimo nedarbo problemai spręsti, visų pirma pasinaudodama Jaunimo garantijų iniciatyva, tačiau jas vėluojama įgyvendinti. Nepadaryta pažangos rengiant skaidrias minimalaus darbo užmokesčio nustatymo gaires. Siekiant sudaryti sąlygas teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas ir nuosekliau įgyvendinti priemones tikslinėms grupėms, reikėtų padidinti Valstybinės užimtumo tarnybos gebėjimus, visų pirma personalo požiūriu, ir nustatyti priemonių, bendrai finansuojamų Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis, integruotą įgyvendinimo sistemą;

               (14)

               švietimo srityje Rumunijai kyla kelios problemos: mokyklos nebaigimo rodiklis vis dar gerokai viršija ES vidurkį; ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų pasiūla ir galimybės jomis naudotis yra ribotos, visų pirma kaimo vietovėse ir romų bendruomenei; dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose lygis tebėra daug žemesnis už ES vidurkį; aukštojo mokslo kokybė ir aktualumas darbo rinkai yra netinkami, o tretinį išsilavinimą turinčių asmenų skaičius yra antras mažiausias Sąjungoje. Rumunija pradėjo spręsti šias problemas, tačiau skirtingose srityse pažanga netolygi, o galutinis poveikis kol kas menkai matomas. 2015 m. birželio mėn. Rumunija priėmė dvi nacionalines strategijas: mokymosi visą gyvenimą nacionalinę strategiją ir mokyklos nebaigimo problemai spręsti skirtą nacionalinę strategiją. Dabar svarbu, kad ji imtųsi priemonių skubiai jas įgyvendinti. Parengta nacionalinė 2014–2019 m. ankstyvojo ugdymo ir priežiūros programa; ji bus pradėta taikyti naujais 2015–2016 m. mokslo metais. Parengta tretinio mokslo strategija, kuria siekiama padidinti aukštojo mokslo aktualumą jį labiau priderinant prie darbo rinkos poreikių ir pagerinant palankių sąlygų neturinčių grupių galimybes įgyti aukštąjį išsilavinimą. Įgyvendintos priemonės, kuriomis siekiama gerinti profesinį rengimą ir mokymą bei pameistrystės programas;

               (15)

               Rumunijos sveikatos priežiūros sistemai būdingi prasti gydymo rezultatai, prastas finansinis ir geografinis prieinamumas, mažas finansavimas ir neveiksmingas išteklių naudojimas. Sistema labai priklauso nuo stacionarinių paslaugų, ją silpnina platus neveiksmingas ligoninių tinklas, silpni ir susiskaidę konsultaciniai tinklai ir maža pirminei sveikatos priežiūrai skiriamų išlaidų dalis. Be to, galimybes naudotis sistema, jos veiksmingumą ir kokybę dar labiau sumažina valstybinėje sveikatos priežiūros sistemoje plačiai paplitęs neoficialus atsiskaitymas už paslaugas. Pradėjus taikyti įvairias priemones ir vykdyti sveikatos priežiūros reformas, finansavimo trūkumas sumažėjo, pagerėjo paslaugų kokybė ir padidėjo jų veiksmingumas. 2014 m. gruodžio mėn. patvirtinta 2014–2020 m. Nacionalinė sveikatos priežiūros strategija, sudaranti strateginį sveikatos priežiūros sektoriaus reformos pagrindą; dabar ją reikia įgyvendinti. Sveikatos ministerija ir Nacionalinis sveikatos draudimo fondas svarsto įvairias priemones, kaip tobulinti sveikatos priežiūros finansavimo sistemą;

               (16)

               skurdo ir socialinės atskirties mažinimas tebėra svarbus Rumunijos uždavinys. Gyventojų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, dalis mažėja, tačiau vis dar yra didelė ir 2013 m. sudarė 40 %; tai gerokai viršija ES vidurkį. Socialinių pervedimų (išskyrus pensijas) veiksmingumas mažinant skurdą yra ribotas ir ypač mažas vaikų atveju. Socialiniai pervedimai nėra tinkamai susieti su aktyvumo skatinimo priemonėmis. 2011 m. socialinės paramos reformos įgyvendinimas vis dar atsilieka nuo tvarkaraščio. 2015 m. gegužės 27 d. patvirtinta socialinės įtraukties ir kovos su skurdu strategija ir susiję veiksmų planai. Nedaug pasistūmėta įvedant minimalių įtraukties pajamų sistemą, kuri supaprastintų socialinės paramos sistemą, nes būtų sujungti trys esami socialiniai pervedimai; taip pat būtų sustiprinta sąsaja su aktyvumo didinimo priemonėmis. 2013 m. vyriausybė priėmė Socialinės ekonomikos įstatymą, kurio tikslas yra reglamentuoti socialinę ekonomiką ir didinti pažeidžiamų gyventojų grupių dalyvavimą darbo rinkoje, tačiau dėl jo dar diskutuojama parlamente. Nedaug imtasi veiksmingų priemonių, skirtų romų integracijai. Vis dėlto 2015 m. sausio mėn., kiek vėluojant, priimta persvarstyta romų integracijos strategija, tačiau jos įgyvendinimas atsilieka nuo tvarkaraščio;

               (17)

               Rumunijos administraciniai gebėjimai yra menki, suskaidyti, atsakomybės perdavimas dažnai yra neaiškus, todėl mažinamas ekonomikos konkurencingumas. Įvardytos esminės struktūrinių trūkumų priežastys ir 2014 m. spalio mėn. priimta strategija, skirta viešojo administravimo, politikos prioritetų nustatymo ir koordinavimo problemoms spręsti, kartu su jos įgyvendinimo 2014–2020 m. veiksmų planu. Tačiau jos įgyvendinimas smarkiai vėluoja. Dėl viešųjų pirkimų procedūrų pažeidimų smarkiai vėluojama įgyvendinti ES fondų programas. Jie neigiamai veikia verslo aplinką ir stabdo taip reikalingas investicijas į infrastruktūrą;

               (18)

               padaryta tam tikra pažanga didinant teismų sistemos nepriklausomumą, kokybę ir veiksmingumą, visais lygmenimis kovojant su korupcija ir užtikrinant veiksmingą teismo sprendimų vykdymą. Vis dėlto teismų sprendimai daugeliu atveju vis dar vykdomi prastai, o kovojant su smulkia korupcija ir vykdant jos prevenciją pasistūmėta dar mažiau. Šioms svarbioms politikos sritims bus taikomas bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas;

               (19)

               valstybės įmonių produktyvumas neatitinka standartų, dėl jų didėja ekonomikos nelikvidumas, užkraunama neapibrėžtųjų įsipareigojimų našta valdžios sektoriaus biudžetui, o visų įmonių mokesčių nepriemoka kartu sudaro 50 %. Nustatant valstybės įmonių veiklos rezultatus labai svarbus veiksnys yra jų bendrasis valdymas. Dabartine valdymo tvarka neužkertamas kelias politiniam kišimuisi į bendrovių kasdienį valdymą ir neužtikrinamas valdžios institucijų nuosavybės ir politikos formavimo funkcijų atskyrimas. Specialios taisyklės valstybės įmonėms nebuvo taikomos sistemingai, kol nebuvo priimtas skubus vyriausybės potvarkis Nr. 109/2011. Daugeliui sričių taisyklės vis dar netaikomos ir praktiškai jų ne visada laikomasi. Nepadaryta pažanga pertvarkant energetikos ir transporto sektorių valstybės įmonių bendrąjį valdymą;

               (20)

               vykdant Europos semestrą Komisija atliko išsamią Rumunijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į ankstesniais metais Rumunijai teiktas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (21)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (7) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (22)

               atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose,

         REKOMENDUOJA Rumunijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Imtis visų būtinų priemonių siekiant užbaigti finansinės pagalbos programą.

               2.

               Apriboti 2015 m. nuokrypį nuo vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo iki ne daugiau kaip 0,25 % BVP, kaip nurodyta 2013–2015 m. mokėjimų balanso programoje, ir 2016 m. grįžti prie vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo. Įgyvendinti išsamią mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimo strategiją, sustiprinti tikrinimo kontrolės sistemas siekiant mažinti nedeklaruojamą darbą ir daryti pažangą vienodinant vyrų ir moterų pensinį amžių.

               3.

               Stiprinti darbo rinkos priemonių teikimą, visų pirma užimtumo tarnybose neregistruotam jaunimui ir ilgalaikiams bedarbiams. Užtikrinti, kad nacionalinė užimtumo tarnyba būtų tinkamai aprūpinta personalu. Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir laikantis nacionalinės praktikos nustatyti aiškias minimalaus daro užmokesčio skaidraus nustatymo gaires. Įvesti minimalių įtraukties pajamų sistemą. Didinti ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų teikimą ir kokybę, ypač romams. Imtis veiksmų nacionalinei mokyklos nebaigimo mažinimo strategijai įgyvendinti. Įgyvendinti 2014–2020 m. nacionalinę sveikatos priežiūros strategiją, kad būtų išspręstos prastų galimybių gauti paslaugas, mažo finansavimo ir neveiksmingo išteklių naudojimo problemos.

               4.

               Priimti valstybės įmonių bendrojo valdymo reformos įstatymą.

      Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. GRAMEGNA

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

      (3)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

      (4)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Rumunijos konvergencijos programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 109).

      (5)  2013 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas 2013/531/ES dėl Sąjungos vidutinės trukmės prevencinės finansinės pagalbos Rumunijai skyrimo (OL L 286, 2013 10 29, p. 1).

      (6)  Naujajame fiskalinio kodekso projekte nustatytas mokesčių sumažinimas.

      (7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


title: 2006 m. balandžio 11 d.  Komisijos rekomendacija, dėl cheminių medžiagų dibutilftalato; 3,4-dichloranilino; diizodecilftalato; 1,2-benzendikarboksirūgšties, di-C 9-11 -šakotųjų alkilesterių, turinčių daug C 10  angliavandenilių; diizononilftalato; 1,2-benzendikarboksirūgšties, di-C 8-10 -šakotųjų alkilesterių, turinčių daug C 9  angliavandenilių; etilendiamintetraacetato; metilacetato; monochloracto rūgšties; pentano; tetranatrio etilendiamintetraacetato rizikos mažinimo priemonių   (Tekstas svarbus EEE)

text:
               13.4.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 104/45

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA

   2006 m. balandžio 11 d.
   dėl cheminių medžiagų dibutilftalato; 3,4-dichloranilino; diizodecilftalato; 1,2-benzendikarboksirūgšties, di-C9-11-šakotųjų alkilesterių, turinčių daug C10 angliavandenilių; diizononilftalato; 1,2-benzendikarboksirūgšties, di-C8-10-šakotųjų alkilesterių, turinčių daug C9 angliavandenilių; etilendiamintetraacetato; metilacetato; monochloracto rūgšties; pentano; tetranatrio etilendiamintetraacetato rizikos mažinimo priemonių
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2006/283/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į 1993 m. kovo 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93 dėl esančių medžiagų rizikos įvertinimo ir kontrolės (1), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Pagal Reglamento (EEB) Nr. 793/93 nuostatas toliau išvardytos cheminės medžiagos buvo nurodytos kaip prioritetinės cheminės medžiagos, kurias reikia įvertinti pagal Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1179/94 (2), (EB) Nr. 2268/95 (3) ir (EB) Nr. 143/97 (4) dėl atitinkamai pirmojo, antrojo ir trečiojo prioritetinių cheminių medžiagų sąrašų, numatytų Reglamente (EEB) Nr. 793/93:

                           —

                           dibutilftalatas,

                           —

                           3,4-dichloranilinas,

                           —

                           etilendiamintetraacetatas,

                           —

                           metilacetatas,

                           —

                           tetranatrio etilendiamintetraacetatas,

                           —

                           diizodecilftalatas,

                           —

                           1,2-benzendikarboksirūgštis, di-C9-11-šakotieji alkilesteriai, turintys daug C10 angliavandenilių,

                           —

                           diizononilftalatas,

                           —

                           1,2-benzendikarboksirūgštis, di-C8-10-šakotieji alkilesteriai, turintys daug C9 angliavandenilių,

                           —

                           pentanas,

                           —

                           monochloracto rūgštis.

               (2)

               Pagal tuos reglamentus paskirtos valstybės pranešėjos, vadovaudamosi 1994 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1488/94, nustatančiu esamų medžiagų keliamos rizikos žmonėms ir aplinkai įvertinimo principus (5), baigė šių cheminių medžiagų rizikos žmonėms ir aplinkai vertinimo veiklą ir pasiūlė rizikos mažinimo strategiją pagal Reglamento (EEB) Nr. 793/93 nuostatas.

               (3)

               Toksiškumo, ekotoksiškumo ir aplinkos mokslinis komitetas (TEAMK) po konsultacijų pateikė nuomones dėl pranešėjų atliktų rizikos įvertinimų. Šios nuomonės paskelbtos mokslinio komiteto tinklavietėje.

               (4)

               Rizikos įvertinimo rezultatai ir kiti riziką mažinančios strategijos rezultatai yra išdėstyti Komisijos komunikate (6).

               (5)

               Remiantis tuo įvertinimu turėtų būti rekomenduojama tam tikroms cheminėms medžiagoms taikyti kai kurias rizikos mažinimo priemones.

               (6)

               Darbuotojams rekomenduojamas rizikos sumažinimo priemones reikėtų laikyti neatsiejamomis nuo darbuotojų saugą reglamentuojančių teisės aktų, kurie laikomi tinkama sistema, leidžiančia tiek, kiek reikia sumažinti minėtųjų cheminių medžiagų keliamą riziką.

               (7)

               Šioje rekomendacijoje numatytos rizikos mažinimo priemonės atitinka Reglamento (EEB) Nr. 793/93 15 straipsnio 1 dalimi įsteigto Komiteto nuomonę,

         REKOMENDUOJA:
   1 SKIRSNIS
   DIBUTILFTALATAS
   (CAS Nr. 84-74-2; EINECS Nr. 201-557-4)
   Rizikos aplinkai mažinimo priemonės (1, 2)

               1)

               Pagal Tarybos direktyvą 96/61/EB (7) išduotuose leidimuose kompetentingos atitinkamų valstybių narių institucijos turėtų nustatyti dibutilftalatui taikomas sąlygas, išmetamų teršalų ribines vertes arba lygiaverčius parametrus, arba technines priemones, kad iki 2007 m. spalio mėn. pabaigos atitinkami įrenginiai būtų eksploatuojami pagal geriausius prieinamus gamybos būdus (GPGB), atsižvelgiant į minėtų įrenginių technines charakteristikas, jų geografinę padėtį ir vietos aplinkos sąlygas.

               2)

               Valstybės narės turėtų kruopščiai kontroliuoti, kaip įgyvendinamos su dibutilftalatu susiję GPGB ir Komisijai pranešti apie svarbius pokyčius informacijos apie GPGB keitimosi srityje.

         2 SKIRSNIS
   3,4-DICHLORANILINAS
   (CAS Nr. 95-76-1; EINECS Nr. 202-448-4)
   Rizikos darbuotojams (3) ir aplinkai (4, 5) mažinimo priemonės

               3)

               Darbdaviai, naudojantys 3,4-dichloraniliną gamybos ir tolesnio perdirbimo atvejais, kurie rizikos įvertinimo požiūriu kelia susirūpinimą, turėtų atkreipti dėmesį į visas nacionaliniu lygiu parengtas konkrečiam sektoriui skirtas gaires valymo, priežiūros, remonto darbams atlikti, remiantis Tarybos direktyvos 98/24/EB 12 straipsnio 2 dalyje nurodytomis Komisijos neprivalomomis gairėmis (8).
               Šiuo metu Bendrijoje galiojantys teisės aktai, reglamentuojantys augalų apsaugos produktus (Tarybos direktyva 91/414/EEB (9)) ir biocidus (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/8/EB (10)), laikomi tinkama sistema, leidžiančia tiek, kiek reikia sumažinti cheminės medžiagos keliamą riziką; todėl šie teisės aktai ir turi būti taikomi.
               Šioje sistemoje:

               4)

               Reikėtų atsižvelgti į 3,4-dichloranilino, išskirto iš diurono, naudojamo kaip herbicidas ant sandarintųjų paviršių, rizikos įvertinimo duomenis (nuor. į komunikatą).

               5)

               Reikėtų užkirsti kelią netinkamam diurono mažose pakuotėse naudojimui.

         3 SKIRSNIS
   ETILENDIAMINTETRAACETATAS
   (CAS Nr. 60-00-4; EINECS Nr. 200-449-4)
   Rizikos aplinkai mažinimo priemonės (6, 7, 8, 9)

               6)

               Atitinkama valstybė narė turėtų nustatyti upių baseinų, kuriuose etilendiamintetraacetato (EDTA) teršalai gali kelti riziką, aplinkos kokybės standartus (AKS) ir nacionalines taršos sumažinimo priemones, kuriomis tie AKS būtų įgyvendinti iki 2015 m. ir kurias reikėtų įtraukti į upių baseinų valdymo planus laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB (11) nuostatų.

               7)

               Pagal Tarybos direktyvą 96/61/EB išduotuose leidimuose kompetentingos atitinkamų valstybių narių institucijos turėtų nustatyti EDTA taikomas sąlygas, išmetamų teršalų ribines vertes arba lygiaverčius parametrus, arba technines priemones, kad iki 2007 m. spalio mėn. pabaigos atitinkami įrenginiai būtų eksploatuojami pagal geriausius prieinamus gamybos būdus (GPGB), atsižvelgiant į minėtų įrenginių technines charakteristikas, jų geografinę padėtį ir vietos aplinkos sąlygas.

               8)

               Valstybės narės turėtų kruopščiai kontroliuoti, kaip įgyvendinami su EDTA susiję GPGB ir Komisijai pranešti apie svarbius pokyčius informacijos apie GPGB keitimosi srityje.

               9)

               Į aplinką išmetami vietos teršalai prireikus turėtų būti kontroliuojami nacionalinėmis taisyklėmis, kuriomis būtų užtikrinama, kad nekils rizikos aplinkai.

         4 SKIRSNIS
   METILACETATAS
   (CAS Nr. 79-20-9; EINECS Nr. 201-185-2)
   Darbuotojams keliamo pavojaus mažinimo priemonės (10)

               10)

               Darbdaviai, kurie statybos pramonėje naudoja metilacetato turinčius produktus, skirtus darbui su grindų dangomis, turėtų atkreipti dėmesį į visas nacionaliniu lygiu parengtas konkrečiam sektoriui skirtas gaires, remiantis Tarybos direktyvos 98/24/EB 12 straipsnio 2 dalyje nurodytomis Komisijos neprivalomomis gairėmis.

         5 SKIRSNIS
   MONOCHLORACTO RŪGŠTIS
   (CAS Nr. 79-11-8; EINECS Nr. 201-178-4)
   Rizikos darbuotojams (11) ir aplinkai (12, 13) mažinimo priemonės

               11)

               Darbdaviai, naudojantys monochloracto rūgštį (MCAA) atvejais, kurios rizikos įvertinimo požiūriu kelia susirūpinimą, turėtų atkreipti dėmesį į visas nacionaliniiu lygiu parengtas konkrečiam sektoriui skirtas gaires, remiantis Direktyvos 98/24/EB 12 straipsnio 2 dalyje nurodytomis Komisijos neprivalomomis gairėmis.

               12)

               Pagal Direktyvą 96/61/EB išduotuose leidimuose kompetentingos atitinkamų valstybių narių institucijos turėtų nustatyti MCAA taikomas sąlygas, išmetamų teršalų ribines vertes arba lygiaverčius parametrus, arba technines priemones, kad iki 2007 m. spalio mėn. pabaigos atitinkami įrenginiai būtų eksploatuojami pagal geriausius prieinamus gamybos būdus (GPGB), atsižvelgiant į minėtų įrenginių technines charakteristikas, jų geografinę padėtį ir vietos aplinkos sąlygas.

               13)

               Valstybės narės turėtų kruopščiai kontroliuoti, kaip įgyvendinami su MCAA susiję GPGB ir Komisijai pranešti apie svarbius pokyčius informacijos apie GPGB keitimosi srityje.

               14)

               Į aplinką išmetami vietos teršalai prireikus turėtų būti kontroliuojami nacionalinėmis taisyklėmis, kuriomis būtų užtikrinama, kad nekils rizikos aplinkai ir netiesiogiai per aplinką veikiamiems žmonėms.

         6 SKIRSNIS
   TETRANATRIO ETILENDIAMINTETRAACETATAS
   (CAS Nr. 64-02-8; EINECS Nr. 200-573-9)
   Rizikos aplinkai mažinimo priemonės (15, 16, 17, 18)

               15)

               Atitinkama valstybė narė turėtų nustatyti upių baseinų, kuriuose tetranatrio etilendiamintetraacetato (Na4EDTA) teršalai gali kelti riziką, aplinkos kokybės standartus (AKS) ir nacionalines taršos mažinimo priemones, kuriomis tie AKS būtų įgyvendinti iki 2015 m. ir kurias reikėtų įtraukti į upių baseinų valdymo planus laikantis Tarybos direktyvos 2000/60/EB nuostatų.

               16)

               Pagal Tarybos direktyvą 96/61/EB išduotuose leidimuose kompetentingos atitinkamų valstybių narių institucijos turėtų nustatyti Na4EDTA taikomas sąlygas, išmetamų teršalų ribines vertes arba lygiaverčius parametrus, arba technines priemones, kad iki 2007 m. spalio mėn. pabaigos atitinkami įrenginiai būtų eksploatuojami pagal geriausius prieinamus gamybos būdus (GPGB), atsižvelgiant į minėtų įrenginių technines charakteristikas, jų geografinę padėtį ir vietos aplinkos sąlygas.

               17)

               Valstybės narės turėtų kruopščiai kontroliuoti, kaip įgyvendinami su Na4EDTA susiję GPGB ir Komisijai pranešti apie svarbius pokyčius informacijos apie GPGB apsikeitimo srityje.

               18)

               Į aplinką išmetami vietos teršalai prireikus turėtų būti kontroliuojami nacionalinėmis taisyklėmis, kuriomis būtų užtikrinama, kad nekils rizikos aplinkai.

         7 SKIRSNIS
   ADRESATAI

               19)

               Ši rekomendacija skirta visiems sektoriams, kuriuose šios cheminės medžiagos importuojamos, gaminamos, gabenamos, saugojamos, iš jų ruošiami preparatai arba jos kitaip perdirbamos, naudojamos, šalinamos arba utilizuojamos, bei valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. balandžio 11 d.

            Komisijos vardu

         Stavros DIMAS

            Komisijos narys

      (1)  OL L 84, 1993 4 5, p. 1.

      (2)  OL L 131, 1994 5 26, p. 3.

      (3)  OL L 231, 1995 9 28, p. 18.

      (4)  OL L 25, 1997 1 28, p. 13.

      (5)  OL L 161, 1994 6 29, p. 3.

      (6)  OL C 90, 2006 4 13.

      (7)  OL L 257, 1996 10 10, p. 26.

      (8)  OL L 131, 1998 5 5, p. 11.

      (9)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1.

      (10)  OL L 123, 1998 4 24, p. 1.

      (11)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.


title: 2014 m. sausio 23 d. Europos Centrinio Banko rekomendacija, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija ECB/2011/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų išorės sektoriaus statistikos srityje (ECB/2014/2)

text:
               22.2.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 51/1

         EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
   2014 m. sausio 23 d.
   kuria iš dalies keičiama Rekomendacija ECB/2011/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų išorės sektoriaus statistikos srityje
   (ECB/2014/2)
   (2014/C 51/01)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 34 straipsnio 1 dalies trečią įtrauką,
   atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos Centrinio Banko renkamos statistinės informacijos (1), ypač į jo 4 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 5 straipsnio 1 dalies pirmajame sakinyje nustatyta, kad ECBS uždaviniams vykdyti Europos Centrinis Bankas (ECB), padedamas nacionalinių centrinių bankų (NCB), renka reikiamą statistinę informaciją arba iš kompetentingų institucijų, išskyrus NCB, arba tiesiogiai iš ūkio subjektų. 5 straipsnio 1 dalies antrajame sakinyje nustatyta, kad šiais tikslais jis bendradarbiauja su Sąjungos institucijomis, įstaigomis ar organais ir su valstybių narių ar trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis bei tarptautinėmis organizacijomis. 5 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad NCB, kiek tai įmanoma, vykdo 5 straipsnio 1 dalyje aprašytus uždavinius;

               (2)

               tais atvejais, kai, vadovaujantis nacionalinėmis taisyklėmis ir nustatyta praktika, atskaitingieji subjektai teikia reikiamą informaciją ne NCB, o kitoms kompetentingoms institucijoms, tokios institucijos ir jų atitinkami NCB turi bendradarbiauti tarpusavyje, kad užtikrintų ECB statistinių reikalavimų vykdymą. Toks bendradarbiavimas turėtų apimti nuolatinės duomenų perdavimo struktūros sukūrimą, nebent toks pat rezultatas jau pasiektas nacionalinės teisės aktais. Šiuo metu šis reikalavimas taikomas Airijos Central Statistics Office ir Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland bei Maltos National Statistics Office ir Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta bendradarbiavimui. Be to, Suomijoje nuo 2014 m. sausio 1 d.Statistics Finland perima Suomen Pankki uždavinį rinkti ir rengti reikiamą informaciją išorės sektoriaus statistikos srityje. Siekiant užtikrinti pirmiau minėtų statistinių reikalavimų vykdymą, Suomen Pankki ir Statistics Finland turėtų bendradarbiauti tarpusavyje;

               (3)

               atsižvelgiant į tai, kad Rekomendacija ECB/2011/24 turi būti skirta ir Statistics Finland, bei į tai, kad ECB sudaro, tvarko ir skelbia savo interneto svetainėje sąrašą valstybių narių kompetentingų institucijų, dalyvaujančių renkant ir (arba) rengiant išorės sektoriaus statistiką, apie kurias ECB pranešė atitinkami NCB ir kurioms ateityje turėtų būti skirta Rekomendacija ECB/2011/24, reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Rekomendaciją ECB/2011/24,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   I   SKIRSNIS

      Dalinis pakeitimas

   Kitą dieną po šios rekomendacijos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos Rekomendacijos ECB/2011/24 IV skirsnis pakeičiamas taip:

      „IV   SKIRSNIS

         Baigiamosios nuostatos

                  1.

                  Šia rekomendacija nuo 2014 m. birželio 1 d. pakeičiama Rekomendacija ECB/2004/16.

                  2.

                  Nuorodos į Rekomendaciją ECB/2004/16 laikomos nuorodomis į šią rekomendaciją.

                  3.

                  Ši rekomendacija skirta Airijos Central Statistics Office, Maltos National Statistics Office, Suomijos Statistics Finland ir toms kitoms kompetentingoms institucijoms, kurioms retkarčiais gali būti patikėta valstybėse narėse rinkti ir (arba) rengti išorės sektoriaus statistiką ir kurios yra įtrauktos į kompetentingų institucijų sąrašą, kurį ECB sudaro, tvarko ir skelbia savo interneto svetainėje.

                  4.

                  Adresatų prašoma vykdyti šią rekomendaciją nuo 2014 m. birželio 1 d. arba nuo tos dienos, kai jie yra įtraukiami į 3 dalyje nurodytą kompetentingų institucijų sąrašą, jeigu tai įvyksta po 2014 m. birželio 1 d.“

   II   SKIRSNIS

      Adresatai

   Ši rekomendacija skirta Airijos Central Statistics Office, Maltos National Statistics Office ir Suomijos Statistics Finland.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2014 m. sausio 23 d.

            ECB Pirmininkas

         Mario DRAGHI

      (1)  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.


title: 2006 m. gegužės 17 d. ELPA priežiūros institucijos rekomendacija Nr. 150/06/COL dėl 2006 m. suderintos tikrinimo programos, taikomos gyvūnų mitybos srityje

text:
               21.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 366/96

      ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS REKOMENDACIJA

   Nr. 150/06/COL
   2006 m. gegužės 17 d.
   dėl 2006 m. suderintos tikrinimo programos, taikomos gyvūnų mitybos srityje
   ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,
   atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 109 straipsnį ir 1 protokolą,
   atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo, ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 1 protokolą,
   atsižvelgdama į EEE susitarimo I priedo II skyriaus 31a punkte nurodytą teisės aktą (1995 m. spalio 25 d. Tarybos direktyva 95/53/EB, nustatanti principus, reglamentuojančius gyvūnų mitybos srityje atliekamų oficialių patikrinimų organizavimą
       (1) su pakeitimais ir suderintą su EEE susitarimu jo 1 protokolu, ypač į jo 22 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2005 m. ELPA valstybės pripažino, kad tam tikri klausimai galėtų būti sprendžiami pagal suderintą tikrinimo programą, kuri bus vykdoma 2006 m.

               (2)

               Nors EEE susitarimo I priedo II skyriaus 33 punkte nurodytame teisės akte (2002 m. gegužės 7 d. Tarybos direktyva 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose
                   (2)) su pakeitimais yra nustatytos didžiausios leistinos aflatoksino B1 koncentracijos pašaruose, kitiems mikotoksinams, pvz., ochratoksinui A, zearalenonui, deoksinivalenolui, fumonizinams, T–2 ir HT–2 toksinams EEE taisyklės nenustatytos. Informacija apie šių mikotoksinų paplitimą, surinkta paėmus atsitiktinius mėginius, galėtų būti naudinga vertinant padėtį, siekiant tobulinti teisės aktus. Be to, tam tikrų pašarinių žaliavų, pavyzdžiui, grūdų ir aliejinių augalų sėklų, užteršimo mikotoksinu rizika yra ypač didelė dėl jų derliaus nuėmimo, laikymo bei vežimo sąlygų. Kadangi mikotoksino kiekiai įvairiais metais yra skirtingi, reikėtų surinkti kelerių iš eilės metų visų minėtų mikotoksinų duomenis.

               (3)

               Ankstesni antibiotikų ir kokcidiostatų paplitimo tam tikruose pašaruose, skirtuose konkrečiai gyvūnų rūšiai arba kategorijai, kuriai šių veikliųjų medžiagų naudojimas nėra patvirtintas, tikrinimo rezultatai rodo, kad šio pobūdžio pažeidimų vis dar pasitaiko. Be to, pagal EEE susitarimo I priedo II skyriaus 1a punkte nurodyto teisės akto (2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje
                   (3)) 11 straipsnio 2 dalies nuostatas yra svarbu užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinamas antibiotinių pašarų priedų naudojimo laipsniškas nutraukimas.

               (4)

               Norvegijos ir Islandijos dalyvavimą minėtoje programoje šios rekomendacijos II priede apibrėžtoje srityje, t. y. dėl medžiagų, kurios nėra patvirtintos kaip pašarų priedai, reikės įvertinti atsižvelgiant į tai, kad joms netaikomas EEE susitarimo I priedo II skyrius ir ypač EEE susitarimo I priedo II skyriaus 1a punkte nurodytas teisės aktas – Reglamentas (EB) Nr. 1831/2003.

               (5)

               Būtina užtikrinti veiksmingą gyvūninės kilmės pašarinių žaliavų naudojimo pašaruose apribojimų, nustatytų atitinkamuose EEE teisės aktuose, priežiūrą.

               (6)

               Islandijos dalyvavimą minėtoje programoje šios rekomendacijos III priede apibrėžtoje srityje, t. y. dėl gyvūninės kilmės pašarinių žaliavų gamybos ir naudojimo apribojimų, reikės įvertinti atsižvelgiant į tai, kad jai netaikomas EEE susitarimo I priedo I skyrius.

               (7)

               Reikėtų užtikrinti, kad mikroelementų vario ir cinko kiekiai kiaulėms skirtuose kombinuotuosiuose pašaruose neviršytų EEE susitarimo I priedo II skyriaus 1zq punkte nurodytame teisės akte (2003 m. liepos 25 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1334/2003, iš dalies keičiantis sąlygas dėl kelių pašarų priedų, priklausančių mikroelementų grupei, leidimo
                   (4)) su pakeitimais nustatyto didžiausio leistino kiekio. Norvegijos dalyvavimą minėtoje programoje šios rekomendacijos IV priede apibrėžtoje srityje reikės įvertinti atsižvelgiant į tai, kad jai netaikomas EEE susitarimo I priedo II skyrius.

         Šioje rekomendacijoje numatytos priemonės atitinka ELPA priežiūros institucijai padedančio ELPA augalų ir gyvūnų pašarų komiteto nuomonę,
   REKOMENDUOJA:

               1.

               Rekomenduojama, kad ELPA valstybės 2006 m. vykdytų suderintą tikrinimo programą, kurios tikslas – patikrinti:

                           (a)

                           mikotoksinų (aflatoksino B1, ochratoksino A, zearalenono, deoksinivalenolo, fumonizinų, T–2 ir HT–2 toksinų) koncentraciją pašaruose, nurodant analizės metodus; mėginiai turi būti imami taikant tiek atsitiktinį, tiek tikslinį metodus; taikant tikslinį mėginių ėmimo metodą, turėtų būti imami pašarinių žaliavų, kuriose įtariamos didesnės mikotoksinų koncentracijos, pvz., javų grūdų, aliejinių augalų sėklų, aliejinių vaisių, jų produktų ir šalutinių produktų, taip pat ir ilgai laikomų arba ilgą laiką jūra gabentų pašarinių žaliavų, mėginiai; dėl aflatoksino B1 ypač reikėtų atkreipti dėmesį į kombinuotuosius pašarus, skirtus pieniniams gyvuliams, išskyrus pieninius galvijus; patikrinimų rezultatai turėtų būti pranešami pagal I priede pateiktą pavyzdį;

                           (b)

                           kokcidiostatus ir (arba) histomonostatus, kuriuos leidžiama arba neleidžiama naudoti kaip tam tikrų rūšių ir kategorijų gyvūnų pašarų priedus, dažnai pasitaikančius ne vaistiniuose premiksuose ir kombinuotuosiuose pašaruose, kuriuose neleidžiama naudoti šių medžiagų; tiksliniai šių medžiagų patikrinimai premiksuose ir kombinuotuosiuose pašaruose atliekami, jei kompetentinga institucija mano, kad yra didesnė tikimybė, jog bus nustatyti pažeidimai; šių patikrinimų rezultatai turėtų būti pranešami pagal II priede nustatytą pavyzdį;

                           (c)

                           II priede nurodytų antibiotikų, kaip pašarų priedų, laipsnišką nutraukimą;

                           (d)

                           III priede nurodytų gyvūninės kilmės pašarinių žaliavų gamybos ir naudojimo apribojimų įgyvendinimą;

                           (e)

                           vario ir cinko kiekius kiaulėms skirtuose kombinuotuosiuose pašaruose, kaip nurodyta IV priede.

               2.

               Rekomenduojama, kad ELPA valstybės 1 dalyje minimos suderintos tikrinimo programos rezultatus įtrauktų į atskirą metinės tikrinimo veiklos ataskaitos, kuri pagal EEE susitarimo I priedo II skyriaus 31a punkte nurodyto teisės akto (Tarybos direktyva 95/53/EB) 22 straipsnio 2 dalį ir naudojant naujausią suderintos ataskaitų teikimo formos versiją iki 2007 m. balandžio 1 d. turi būti pateikta ELPA priežiūros institucijai, skyrių.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. gegužės 17 d.

            ELPA priežiūros institucijos vardu

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            Kolegijos narys

         Niels FENGER

            Direktorius

      (1)  OL L 265, 1995 11 8, p. 17. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/46/EB (OL L 234, 2001 9 1, p. 55).

      (2)  OL L 140, 2002 5 30, p. 10. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2006/77/EB (OL L 271, 2006 9 30, p. 53).

      (3)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 378/2005 (OL L 59, 2005 3 5, p. 8).

      (4)  OL L 187, 2003 7 26, p. 11. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1980/2005 (OL L 318, 2005 12 6, p. 3).

      I PRIEDAS
      Kai kurių mikotoksinų (aflatoksino B1, ochratoksino A, zearalenono, deoksinivalenolo, fumonizinų, T–2 ir HT–2–toksinų) koncentracija pašaruose
      Atskiri visų ištirtų mėginių rezultatai; 1 dalies a punkte minėtas ataskaitų pavyzdys.

                  Pašarai

                  Mėginio ėmimas (atsitiktinis arba tikslinis)

                  Mikotoksinų tipas ir koncentracija (μg/kg pašaruose, kurių drėgnis 12 %)

                  Kategorija (1)

                  Tipas (2)

                  Kilmės šalis

                  Aflatoksinas B1

                  Ochratoksinas A

                  Zearalenonas

                  Deoksinivalenolas

                  Fumonizinai (3)

                  T–2 ir HT–2–toksinai (4)

            Be to, kompetentinga institucija turėtų nurodyti:

                  —

                  veiksmus, kurių imtasi viršijus nustatytus didžiausius leistinus aflatoksino B1 kiekius;

                  —

                  taikytus tyrimo metodus;

                  —

                  nustatymo ribas.

         (1)  Pasirinkite vieną iš šių kategorijų: pašarinė žaliava, pašarų priedas, premiksas, pašarų papildai, kombinuotieji pašarai.

         (2)  Pasirinkite vieną iš šių tipų: (a) pašarinėms žaliavoms – pašarinės žaliavos pavadinimas, nurodytas EEE susitarimo I priedo II skyriaus 14a punkte nurodyto teisės akto (1996 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 96/25/
         dėl pašarinių žaliavų apyvartos, iš dalies pakeičianti Direktyvas 70/524/EEB, 74/63/EEB, 82/471/EEB ir 93/74/EEB ir panaikinanti Direktyvą 77/101/EEB) B dalyje; (b) kitiems pašarams – tikslinė rūšis.

         (3)  Fumonizinų B1 ir B2 koncentracija ataskaitoje gali būti nurodyta kaip bendra abiejų fumonizinų suma.

         (4)  T–2 ir HT–2 toksinų koncentracija ataskaitoje gali būti nurodyta kaip bendra abiejų toksinų suma.

      II PRIEDAS
      Kai kurių vaistinių medžiagų, kurių neleidžiama naudoti kaip pašarų priedų, buvimas pašaruose
      Kai kurios vaistinės medžiagos gali būti teisėtai dedamos į tam tikrų rūšių ir kategorijų gyvūnams skirtus premiksus bei kombinuotuosius pašarus kaip priedai, jei laikomasi EEE susitarimo I priedo II skyriaus 1a punkte nurodyto teisės akto ((EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje) 10 straipsnio reikalavimų.
      Neleistinų vaistinių medžiagų dėjimas į pašarus yra pažeidimas.
      Kontroliuotinos vaistinės medžiagos turėtų būti pasirinktos iš šio sąrašo:

                  1.

                  Vaistinės medžiagos, kurias kaip pašarų priedus leidžiama dėti tik į tam tikrų rūšių ir kategorijų gyvūnų pašarus:

                              Dekokvinatas (Deccox),

                              diklazurilas (Clinacox 0,2 %),

                              halofuginono hidrobromidas (Stenorol),

                              lazalocido A natrio druska (Avatec 15 %),

                              amonio alfa maduramicinas (Cygro 1 %),

                              monenzino natrio druska (Elancoban G100, 100, G200, 200),

                              narazinas,

                              narazinas – nikarbazinas (Maxiban G160),

                              robenidino hidrochloridas (Cycostat 66G),

                              salinomicino natrio druska (Sacox 120G, 120),

                              semduramicino natrio druska (Aviaz 5 %).

                  2.

                  Vaistinės medžiagos, kurių nebeleidžiama naudoti kaip pašarų priedų:

                              Amproliumas,

                              amproliumas – etopabatas,

                              arprinocidas,

                              avilamicinas,

                              avoparcinas,

                              karbadoksas,

                              dimetridazolas,

                              dinitolmidas,

                              flavofosfolipolis,

                              ipronidazolas,

                              metiklorpindolas,

                              metiklorpindolas – metilbenzokvatas,

                              nikarbazinas,

                              nifurzolas,

                              olakvindoksas,

                              ronidazolas,

                              spiramicinas,

                              tetraciklinai,

                              tilozino fosfatas,

                              virginiamicinas,

                              cinko bacitracinas,

                              kitos antimikrobinės medžiagos.

                  3.

                  Vaistinės medžiagos, kurių niekada nebuvo leidžiama naudoti kaip pašarų priedų:
                  Kitos medžiagos.
                  Atskiri visų reikalavimų neatitinkančių mėginių tyrimo rezultatai; 1 dalies b punkte minimas ataskaitos pavyzdys.

                              Pašaro tipas (gyvūno rūšis ir kategorija)

                              Aptikta medžiaga

                              Nustatytas kiekis

                              Pažeidimo priežastis (1)

                              Taikytas veiksmas

            Be to, kompetentinga institucija turėtų nurodyti:

                  —

                  bendrą ištirtų mėginių skaičių;

                  —

                  ištirtų medžiagų pavadinimus;

                  —

                  taikytus tyrimo metodus;

                  —

                  nustatymo ribas.

         (1)  Priežastis, kodėl pašaruose aptikta medžiagos, kurios neleidžiama dėti į pašarus, nustatyta kompetentingai institucijai atlikus tyrimą.

      III PRIEDAS
      Gyvūninės kilmės pašarinių žaliavų gamybos ir naudojimo apribojimai
      Nepažeisdamos Direktyvos 95/53/EB 3–13 ir 15 straipsnių, ELPA valstybės 2006 m. turėtų vykdyti suderintą kontrolės programą, siekdamos nustatyti, ar laikomasi gyvūninės kilmės pašarinių žaliavų gamybos ir naudojimo apribojimų.
      Visų pirma, norėdamos užtikrinti, kad būtų veiksmingai taikomas draudimas tam tikrus gyvūnus šerti perdirbtu gyvūniniu baltymu, kaip nustatyta EEE susitarimo I priedo I skyriaus 7.1.12 punkte nurodyto teisės akto (2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 999/2001, nustatantis tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles
          (1) ) IV priede, ELPA valstybės turėtų įgyvendinti specialią kontrolės programą, pagrįstą tiksliniais patikrinimais. Pagal Direktyvos 95/53/EB 4 straipsnį, ši kontrolės programa turėtų remtis rizika pagrįsta strategija, į kurią įtraukti visi gamybos etapai ir visų rūšių patalpos, kuriose gaminami, tvarkomi ir gyvūnams paskirstomi pašarai. Ypatingą dėmesį ELPA valstybės turėtų skirti kriterijų, kurie gali būti susiję su rizika, apibrėžimui. Kiekvienam kriterijui suteikiamas koeficientas turėtų atitikti rizikos laipsnį. Tikrinimo dažnumas ir tiriamų mėginių skaičius turėtų atitikti toms patalpoms nustatytų koeficientų sumą.
      Rengiant kontrolės programą, reikėtų atsižvelgti į šias orientacines patalpas ir kriterijus:

                        Patalpos

                        Kriterijai

                        Koeficientas

                  Pašarų gamyklos

                              —

                              Dviejų linijų pašarų gamyklos, kuriose gaminami kombinuotieji pašarai atrajotojams ir kombinuotieji pašarai neatrajotojams, kuriuose yra mažesnis perdirbtų gyvūninės kilmės baltymų kiekis.

                              —

                              Pašarų gamyklos, kurios anksčiau nesilaikė arba įtariama, kad nesilaikė reikalavimų.

                              —

                              Pašarų gamyklos, naudojančios daug importuotų pašarų, kuriuose yra daug baltymų, pvz., žuvų miltų, sojos miltų, kukurūzų glitimo miltų ir baltymų koncentratų.

                              —

                              Pašarų gamyklos, gaminančios daug kombinuotųjų pašarų.

                              —

                              Kryžminės taršos rizika, kylanti dėl vidinių darbo procesų (siloso paskyrimas, veiksmingo linijų atskyrimo kontrolė, ingredientų kontrolė, vidaus laboratorija, mėginių ėmimo procedūros).

                  Pasienio kontrolės postai ir kiti įvažiavimo į Bendriją punktai

                              —

                              Didelis (mažas) importuojamų pašarų kiekis.

                              —

                              Daug baltymų turintys pašarai.

                  Ūkiai

                              —

                              Stacionarūs maišytuvai, kuriuose naudojami gyvūniniai baltymai su mažesniu perdirbtų baltymų kiekiu.

                              —

                              Atrajotojus ir kitas gyvūnų rūšis laikantys ūkiai (šėrimo tais pačiais pašarais rizika).

                              —

                              Nefasuotus pašarus perkantys ūkiai.

                  Prekiautojai

                              —

                              Sandėliai ir tarpinis daug baltymų turinčių pašarų laikymas.

                              —

                              Prekyba dideliais nefasuotų pašarų kiekiais.

                              —

                              Prekiautojai užsienyje pagamintais kombinuotaisiais pašarais.

                  Kilnojamieji maišytuvai

                              —

                              Maišytuvai, kuriuose gaminami pašarai atrajotojams ir neatrajotojams.

                              —

                              Maišytuvai, anksčiau neatitikę reikalavimų arba buvę įtariami kaip neatitinkantys reikalavimų.

                              —

                              Maišytuvai, kuriuose maišomi daug baltymų turintys pašarai.

                              —

                              Maišytuvai, kuriuose sumaišoma labai daug pašarų.

                              —

                              Aptarnaujama daug ūkių, įskaitant atrajotojus laikančius ūkius.

                  Transporto priemonės

                              —

                              Perdirbtus gyvūninius baltymus ir pašarus išvežiojančios transporto priemonės.

                              —

                              Transporto priemonės, anksčiau neatitikusios reikalavimų arba buvusios įtariamos kaip neatitinkančios reikalavimų.

            Vietoj šių orientacinių patalpų ir kriterijų ELPA valstybės gali iki 2006 m. gegužės 31 d. išsiųsti ELPA priežiūros institucijai savo rizikos vertinimą.
      Mėginiai turėtų būti imami iš tų partijų arba tais atvejais, kai kryžminė tarša draudžiamais perdirbtais baltymais labiausiai tikėtina (pirmoji partija po pašarų, kuriuose yra tai partijai draudžiamų gyvūninių baltymų, transporto, techninės problemos arba gamybos linijų, laikymo aruodų ar siloso birioms medžiagoms pakeitimai).
      Be to, dar turi būti atliekama dulkių kontrolė transporto priemonėse, gamybos įrangoje ir saugojimo vietose.
      Per metus ELPA valstybėje turėtų būti atlikta ne mažiau kaip 10 kiekvienos 100 000 tonų kombinuotųjų pašarų patikrinimų. ELPA valstybė per metus turėtų paimti mažiausiai 20 oficialių kiekvienos 100 000 tonų kombinuotųjų pašarų partijos mėginių. Kol bus patvirtinti pakaitiniai metodai, mėginiai turėtų būti tiriami taikant EEE susitarimo I priedo II skyriaus 31i punkte nurodytame teisės akte (Komisijos direktyva 2003/126/EB dėl gyvūninės kilmės sudedamųjų dalių nustatymo analizės metodo, taikomo valstybinei pašarų kontrolei
          (2) ) apibūdintą mikroskopinį nustatymą ir įvertinimą. Draudžiamų gyvūninės kilmės sudedamųjų dalių buvimas pašaruose turėtų būti laikomas draudimo naudoti pašarą nesilaikymu.

      Apie kontrolės programų rezultatus turėtų būti pranešama ELPA priežiūros institucijai, naudojant toliau nurodytas formas.
      Patikrinimų, susijusių su šėrimo gyvūninės kilmės pašarais apribojimais (šėrimas draudžiamais perdirbtais gyvūniniais baltymais), suvestinė
      A.   Dokumentais patvirtinti patikrinimai

                  Etapas

                  Patikrinimų perdirbtų gyvūninių baltymų buvimui nustatyti skaičius

                  Pažeidimų, pagrįstų dokumentuose užfiksuotais patikrinimais ir t. t., o ne laboratoriniais tyrimais, skaičius

                  Pašarinių žaliavų importas

                  Pašarinių žaliavų laikymas

                  Pašarų gamyklos

                  Stacionarieji (kilnojamieji) maišytuvai

                  Pašarų tarpininkai

                  Transporto priemonės

                  Ne atrajotojus laikantys ūkiai

                  Atrajotojus laikantys ūkiai

                  Kita:

            B.   Pašarinių žaliavų ir kombinuotųjų pašarų mėginių ėmimas tyrimui dėl perdirbtų gyvūninių baltymų

                  Patalpos

                  Ištirtų oficialių mėginių, perdirbtų gyvūninių baltymų buvimui nustatyti skaičius

                  Reikalavimų neatitinkančių mėginių skaičius

                  Ar yra iš sausumos gyvūnų gautų perdirbtų gyvūninių baltymų

                  Ar yra iš žuvų gautų perdirbtų gyvūninių baltymų

                  Pašarinės medžiagos

                  Kombinuotieji pašarai

                  Pašarinės medžiagos

                  Kombinuotieji pašarai

                  Pašarinės medžiagos

                  Kombinuotieji pašarai

                  atrajotojams

                  neatrajotojams

                  atrajotojams

                  neatrajotojams

                  atrajotojams

                  neatrajotojams

                  Importuojant

                  Pašarų gamyklos

                  Tarpininkai arba laikymas

                  Transporto priemonės

                  Stacionarieji (kilnojamieji) maišytuvai

                  Ūkiuose

                  Kita:

            C.   Atrajotojams skirtuose pašaruose nustatytų draudžiamų perdirbtų gyvūninių baltymų suvestinė

                  Mėnuo, kurį buvo paimtas mėginys

                  Užteršimo tipas, laipsnis ir kilmė

                  Taikytos sankcijos (arba kitos priemonės

                  1

                  2

                  3

                  4

                  5

                  ...

         (1)  OL L 147, 2001 5 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1993/2004 (OL L 344, 2004 11 20, p. 12).

         (2)  OL L 339, 2003 12 24, p. 78.

      IV PRIEDAS
      Visų (reikalavimus atitinkančių ir jų neatitinkančių) mėginių, paimtų siekiant nustatyti vario ir cinko kiekį kiaulėms skirtuose kombinuotuosiuose pašaruose, rezultatai

                  Kombinuotųjų pašarų tipas (gyvūnų kategorija)

                  Mikroelementas (varis arba cinkas)

                  Nustatytas kiekis (mg/kg visame pašare)

                  Didžiausio leistino kiekio viršijimo priežastis (1)

                  Taikytas veiksmas

         (1)  Kaip nustatyta kompetentingai institucijai atlikus tyrimą.


				|

		52014PC0434

			Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/407/ES dėl perviršinio deficito Danijoje /* COM/2014/0434 final */

			   	Rekomendacija
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/407/ES
dėl perviršinio deficito Danijoje
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12
dalį,
atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,
kadangi:
(1)       2010 m. liepos 13 d.
Tarybos sprendimu 2010/407/ES[1],
priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, buvo nuspręsta, kad Danijoje
susidaręs perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad remiantis
Danijos valdžios institucijų 2010 m. balandžio mėn. praneštais
duomenimis 2010 m. planuojamas valdžios sektoriaus deficitas buvo
5,4 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP
pamatinę vertę. Buvo numatoma, kad bendroji valdžios sektoriaus skola
2010 m. sieks 45,1 % BVP, t. y. bus daug mažesnė už
Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę;[2]
(2)       2010 m. liepos 13 d.,
vadovaudamasi SESV 126 straipsnio 7 dalimi ir 1997 m. liepos 7 d.
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito
procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[3] 3 straipsnio
4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Danijai
skirtą rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis
būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2013 m. Rekomendacija buvo
paskelbta viešai;
(3)       pagal Sutarčių
prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4
straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus
duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal 2009 m. gegužės 25 d.
Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo
sutarties priede pateikto Protokolo (Nr. 12) dėl perviršinio deficito
procedūros taikymo[4]
3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki
balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus
deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;
(4)       svarstydama, ar
reikėtų panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito,
Taryba sprendimą turėtų priimti remdamasi pateiktais duomenimis.
Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti
panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes nurodoma, kad prognozės
laikotarpiu deficitas neviršys 3 % BVP pamatinės ribos[5];
(5)       Danijai pateikus
pranešimą iki 2014 m. balandžio 1 d., remiantis Komisijos
(Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009
14 straipsnį, ir Komisijos 2014 m. pavasario prognoze daromos
šios išvados:
–
valdžios sektoriaus deficitas 2010–2013 m.
laikotarpiu neviršijo 3 % BVP pamatinės vertės, išskyrus 2012 m.,
kai balansą neigiamai paveikė vienkartinė kompensacija, susijusi
su 2011 m. pensijų reforma. Apskaičiuota, kad vienkartinė
kompensacija fiskalinį balansą 2012 m. pablogino 1,6 % BVP.
Valdžios sektoriaus deficitas siekė 2,5 % BVP 2010 m.,
1,9 % BVP 2011 m., 3,8 % BVP 2012 m. ir 0,8 % BVP 2013 m.
Fiskalinio balanso pagerėjimą lėmė pajamų ir
išlaidų konsolidavimo priemonės, visų pirma apribotas valdžios
sektoriaus vartojimo augimas;
–
Danijos 2014 m. konvergencijos programoje
numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas bus 1,3 % BVP 2014 m.
ir 2,9 % BVP 2015 m. 2013–2014 m. poveikį viešiesiems
finansams daro vienkartinės pajamos dėl esamos kapitalo pensijų
schemos restruktūrizavimo – šia priemone suteikta galimybė
būsimų kaupiamųjų pensijų mokestines prievoles išmokėti
pagal palankesnį tarifą. Numatoma, kad dėl šios priemonės
abiem metais fiskalinis balansas pagerės beveik 1,8 % BVP. 2015 m.
ši priemonė poveikio nedarys, todėl numatoma, kad padidės
viešųjų finansų deficitas. Komisijos 2014 m. pavasario
prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2014 m. sieks
1,2 % BVP ir 2,7 % BVP 2015 m. Taigi prognozės
laikotarpiu deficitas turėtų išlikti mažesnis už 3 % BVP
pamatinę vertę;
–
remiantis prielaida, kad politika nesikeis,
prognozuojama, kad struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį
ciklą pakoreguotas balansas, į kurį neįtraukiamos
vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, nuo 2011 iki 2013 m.
iš viso pagerėjęs 0,7 % BVP, 2014 m. pablogės
0,8 % BVP (ir sudarys -0,2 % BVP) ir dar 0,3 % BVP 2015 m.;
–
Komisijos 2014 m.
pavasario prognozėje numatoma, kad bendroji valdžios sektoriaus skola 2014 m.
sumažės iki 43,5 % BVP, o 2015 m. padidės iki 44,9 %
BVP, t. y. bus mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP
pamatinę vertę;
(6)       Taryba primena, kad nuo 2014 m.,
t. y. kitų metų po perviršinio deficito ištaisymo, Danija turi
užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų
laikymąsi ir pasiekti, kad struktūrinis biudžeto balansas
atitiktų arba viršytų vidutinio laikotarpio tikslą;
(7)       pagal Sutarties
126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio
deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje
valstybėje narėje ištaisomas;
(8)       Tarybos nuomone, perviršinis
deficitas Danijoje ištaisytas, todėl Sprendimas 2010/407/ES
turėtų būti panaikintas,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Atlikus bendrą vertinimą daroma
išvada, kad perviršinis deficitas Danijoje ištaisytas.
2 straipsnis
Sprendimas 2010/407/ES panaikinamas.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 189, 2010 7 22, p. 15.
[2]               Vėliau 2010 m. rodikliai buvo patikslinti ir
atitinkamai valdžios sektoriaus deficitas sumažintas iki 2,5 % BVP, o
bendroji skola – iki 42,8 % BVP.
[3]               OL L 209, 1997 8 2, p. 6.
[4]               OL L 145, 2009 6 10, p. 1.
[5]               Atsižvelgiant į 2012 m. rugsėjo 3 d.
„Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas ir stabilumo ir
konvergencijos programų formos ir turinio gaires“. Žr.:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


title: 2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Slovakijos stabilumo programos

text:
               29.7.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 247/122

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2014 m. liepos 8 d.
   dėl 2014 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Slovakijos stabilumo programos
   2014/C 247/23
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)

               2010 m. liepos 13 d. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymais, priėmė Rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro „integruotas gaires“. Į tas integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)

               2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

               (4)

               2013 m. liepos 9 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2013 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl atnaujintos 2012–2016 m. Slovakijos stabilumo programos; 2013 m. lapkričio 15 d. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 (4) Komisija pateikė nuomonę dėl Slovakijos 2014 m. biudžeto plano projekto;

               (5)

               2013 m. lapkričio 13 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2014 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2013 m. lapkričio 13 d. Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (5), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Slovakija nebuvo nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios bus rengiama nuodugni apžvalga;

               (6)

               2013 m. gruodžio 20 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius krizės padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą;

               (7)

               2014 m. balandžio 23 d. Slovakija pateikė 2014 m. nacionalinę reformų programą ir 2014 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

               (8)

               2014 m. stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti, kad būtų tvariai panaikintas perviršinis deficitas ir kad iki 2017 m. būtų pasiektas vidutinio laikotarpio tikslas – maždaug 0,5 % BVP struktūrinis deficitas. Šis vidutinio laikotarpio tikslas yra griežtesnis nei reikalaujama pagal Stabilumo ir augimo paktą. 2013 m. Slovakijos valdžios sektoriaus deficitas buvo tvariai sumažintas žemiau 3 % BVP rodiklio. Planuojamas 2014 m. (perskaičiuotas) struktūrinio balanso pokytis rodo, kad Slovakija smarkiai nukrypsta nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. 2015 m. planuojamas 0,3 % BVP pagerėjimas atitiktų Stabilumo ir augimo pakto taisykles. Vėlesniais metais stabilumo programa nebūtų užtikrintas tinkamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Ir 2014 m., ir 2015 m. išlaidos didėtų tokiu tempu, kuris atitinka išlaidų kriterijų. Stabilumo programoje numatoma, kad didžiausios dalies konsolidavimo priemonių siekiant vidutinio laikotarpio tikslo bus imtasi 2016 m. ir 2017 m. Apskritai dėl koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo kyla rizika, kad nebus laikomasi Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skola visu programos laikotarpiu neviršys 60 % BVP pamatinės vertės. Nepriklausomos įstaigos (Makroekonominio prognozavimo komiteto) patvirtintas makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas.
               Jau kiekybiškai įvertintomis priemonėmis neužtikrinama, kad valdžios institucijų apibrėžti fiskaliniai tikslai bus pasiekti. Be to, ne visos pajamų priemonės yra pakankamai tiksliai nurodytos ir valstybės administravimo išlaidoms sumažinti skirtų reformų įgyvendinimui tebekyla grėsmė, o viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidos, kaip ir praeityje, gali neatitikti biudžete numatytų dydžių. Kita vertus, stabilumo programoje pateiktais skaičiais dar neatsižvelgiama į lėšas, sutaupomas dėl pritaikytos vidaus skolos stabdžio taisyklės. Pagal Komisijos tarnybų parengtą 2014 m. pavasario prognozę, kurioje atsižvelgiama į dėl minėtos skolos stabdžio taisyklės sutaupytų lėšų poveikį, 2014 m. nuo koregavimo plano būtų nukrypta mažiau nei numatyta stabilumo programoje, taip pat prognozuojama, kad 2015 m. struktūrinis koregavimas bus pakankamas ir tiek 2014 m., tiek 2015 m. bus laikomasi išlaidų kriterijaus;

               (9)

               Nors ir stabilumo programoje, ir nacionalinėje reformų programoje deklaruojamas ketinimas padidinti ekonomikos augimą skatinančias išlaidas, nepanašu, kad šis ketinimas būtų visapusiškai paremtas susijusiais planais. Valstybės biudžeto išlaidos švietimui padidėja 2014 m., tačiau kitais metais mažėja. Remdamasi programos vertinimu ir Komisijos prognoze, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 Taryba mano, kad kyla rizika, jog 2014 m. bus nukrypta nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, o atitinkamo koregavimo tikimasi 2015 m.;

               (10)

               atsižvelgdama į Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo reikalavimus, 2013 m. lapkričio mėn. Slovakija įvedė subalansuoto biudžeto taisyklę. Tačiau biudžeto sistemą silpnina tai, kad nėra įpareigojamų ir vykdytinų viršutinių išlaidų ribų. Nors jas įvesti buvo numatyta 2013 m. stabilumo programoje, kol kas šis įsipareigojimas neįvykdytas. Slovakija išlieka šalimi, kurioje viešųjų finansų tvarumui kyla vidutinė rizika, ir numatoma, kad sveikatos priežiūros išlaidos bus pagrindinis veiksnys, lemsiantis didėjančias su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas, sudarysiančias 2 % BVP – tai antras pagal dydį numatomas sveikatos priežiūros išlaidų padidėjimo iš visų ES valstybių narių rodiklis. Daugiausia problemų juntama stacionariosios sveikatos priežiūros ir pirminės sveikatos priežiūros srityse. 2013 m. gruodžio mėn. vyriausybė priėmė 2014–2030 m. sveikatos politikos strateginę programą, kad padidintų išlaidų veiksmingumą. dabar pagal strategiją reikia detalių įgyvendinimo planų;

               (11)

               Slovakija padarė pažangą gerindama mokestinių prievolių vykdymą ir įgyvendina kovos su mokestiniu sukčiavimu veiksmų planą, pagal kurį įdiegė beveik pusę numatytų priemonių. Todėl atrodo, kad 2013 m. Slovakijos mokesčių sistemos veiksmingumas pagerėjo, visų pirma PVM srityje, nors tebereikia sutvirtinti pastangas ir sustiprinti mokesčių administravimo analitinius ir audito gebėjimus, o mokesčių, muitų ir socialinio draudimo įmokų surinkimo vienodinimas atsilieka nuo numatyto tvarkaraščio. Kad tęstų ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, Slovakija galėtų labiau remtis mokesčiais, kurie mažiau kenkia ekonomikos augimui, visų pirma periodiniais nekilnojamojo turto ir aplinkos mokesčiais. Šiuo požiūriu nepadaryta pažangos pertvarkant periodinį nekilnojamojo turto apmokestinimą ir jį susiejant su turto rinkos verte. Pajamos iš šio mokesčio nedidelės ir nekinta nuo 2000 m. 2013 m. vyriausybė įgyvendino priemones, kad sumažintų didelius samdomiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims susidarančio mokesčių pleišto skirtumus, tačiau 2012 m. nustatytas labai didelis faktinių mokesčių tarifų atotrūkis tarp dviejų grupių išlieka;

               (12)

               Tebėra nemažai su darbo rinka susijusių uždavinių. Išliekantis maždaug 14 % nedarbas dažniausiai yra ilgalaikis ir tai rodo, kad nedarbo problema Slovakijoje yra struktūrinio pobūdžio. Slovakija padarė tam tikrą pažangą mažindama mokesčių pleištą, susidarantį mažai uždirbantiems darbuotojams, kurie į darbo rinką patenka po ilgalaikio nedarbo, tačiau priemonių veiksmingumą reikia stebėti ir įvertinti. Kitose srityse padaryta tik ribota pažanga, pavyzdžiui, didinant viešųjų užimtumo tarnybų gebėjimus teikti individualizuotas paslaugas ir stiprinant aktyvumo skatinimo priemonių ir socialinės paramos sąsają. Kiek tai susiję su jaunimo nedarbu, viešųjų užimtumo tarnybų gebėjimai anksti įsikišti, teikti darbo ieškančių asmenų profilį atitinkančias paslaugas ir informuoti neužsiregistravusius jaunuolius yra ribotos. Todėl reikia imtis veiksmų šiose srityse atsižvelgiant į Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslus. Reikia labiau tikslinių priemonių, skirtų nepalankiausioje padėtyje esantiems darbo ieškantiems asmenims, įskaitant romus, kurių užimtumo lygis išlieka labai mažas. Motinoms sunkiau grįžti į darbo rinką, kol trūksta tinkamų vaikų, visų pirma mažesnių negu trejų metų vaikų, priežiūros paslaugų;

               (13)

               ribota švietimo sistemos atitiktis darbo rinkos poreikiams trukdo užtikrinti kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą. Privalomojo švietimo sistemos moksleivių rezultatai smarkiai suprastėjo ir yra žemiau ES vidurkio. Viešosios išlaidos švietimui išlieka nedidelės, nepaisant neseniai padidintų mokytojų atlyginimų; stiprinamas pirminis mokytojų rengimas ir įtvirtinama praktinė patirtis, tačiau šias pastangas reikia tęsti. Nepaisant vyriausybės pastangų vykdyti profesinio rengimo ir mokymo reformą ir subsidijuoti jaunimo užimamas darbo vietas, jaunimo nedarbo lygis išlieka vienas didžiausių ES, o perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką tebėra sudėtingas. Dėl santykinai mažos į darbo rinką orientuotų bakalauro lygmens programų procentinės dalies ir nepakankamo bendradarbiavimo su darbdaviais mažėja tretinio išsilavinimo atitiktis darbo rinkos poreikiams. Aukštojo mokslo kokybės ir įmonių bendradarbiavimo su švietimo įstaigomis gerinimas taip pat padėtų didinti ekonomikos inovacinius gebėjimus. Pažangiosios specializacijos strategijos planų kryptis yra tinkama, tačiau juos reikia veiksmingai įgyvendinti. Tai, kad teikiama vis dar nedaug geros kokybės ikimokyklinio ugdymo paslaugų, atsiliepia mokymosi rezultatams, visų pirma romų. Kol kas iniciatyvos, kuriomis siekiama pagerinti romų moksleivių mokymosi rezultatus, pernelyg susietos su ES bendrai finansuojamais projektais;

               (14)

               energetikos srityje Slovakija padarė pažangą siekdama įdiegti daugiau elektros energijos ir dujų tinklų jungčių su kaimyninėmis šalimis; tačiau dar reikia imtis priemonių, kad Slovakijos energijos rinka veiktų geriau, visų pirma pagerinti tarifų nustatymo mechanizmo skaidrumą. Pateiktas pasiūlymas dėl priemonių, skirtų energiniam efektyvumui padidinti, rinkinio, kuriam siekiama gauti ES finansavimą naujuoju programavimo laikotarpiu;

               (15)

               dėl vykdomos viešojo administravimo reformos pagerės paslaugų orientavimas į klientą, tačiau viešojo administravimo kokybė ir veiksmingumas išlieka nepatenkinamo lygio. Vis dar didelė darbuotojų kaita, susijusi su politiniu ciklu, taip pat prastas žmogiškųjų išteklių valdymas ir prasti analitiniai gebėjimai silpnina faktais grindžiamą politikos formavimą. Slovakijos rodikliai tarptautinėse korupcijos vertinimo sistemose tebėra prasti ir šalis nedaug nuveikė, kad padidintų savo teismų sistemos veiksmingumą ir skaidrumą. Slovakijos verslo aplinkos kokybė suprastėjo, sustojo parama sparčiai augančioms įmonėms. Neseniai Slovakija pertvarkė viešojo pirkimo taisykles, kad padidintų skaidrumą ir veiksmingumą, tačiau šių taisyklių taikymas tebekelia problemų, o 2013 m. viešųjų pirkimų reformos poveikis tebėra nedidelis;

               (16)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Ji įvertino ne tik jų tinkamumą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes reikia stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą, ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

               (17)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (6) atspindima visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (18)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko ir visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šios analizės rezultatais, Taryba paskelbė konkrečias rekomendacijas toms valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (7). Slovakija kaip valstybė, kurios valiuta yra euro, taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

         REKOMENDUOJA Slovakijai 2014–2015 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Panaikinus perviršinį deficitą, sustiprinti 2014 m. biudžeto priemones atsižvelgiant į atsirandantį 0,3 % BVP atotrūkį nuo Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų, remiantis Komisijos tarnybų parengta 2014 m. pavasario prognoze. 2015 m. užtikrinti, kad būtų vykdomas reikalaujamas 0,1 % BVP koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, atsižvelgiant į tikėtinas prastas ekonomines sąlygas. Paskui kasmet taikyti struktūrinio koregavimo priemones, taikant 0,5 % BVP kriterijų, kol bus pasiektas vidutinio laikotarpio tikslas. Toliau stiprinti fiskalinę sistemą, be kita ko, užtikrinant įpareigojamas ir vykdytinas viršutines išlaidų ribas. Pagerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą padidinant sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų veiksmingumą, visų pirma razionalizuojant stacionariąją sveikatos priežiūrą ir jos valdymą ir stiprinant pirminę sveikatos priežiūrą.

               2.

               Pagerinti mokesčių administravimo veiksmingumą sustiprinant audito, rizikos vertinimo ir skolų surinkimo gebėjimus. Nekilnojamojo turto apmokestinamąją vertę susieti su jo rinkos verte.

               3.

               Veiksmingiau mažinti ilgalaikį nedarbą taikant aktyvumo skatinimo priemones, suteikiant antrą galimybę mokytis ir teikiant kokybišką individualiems poreikiams pritaikytą mokymą. Padidinti viešųjų užimtumo tarnybų gebėjimus teikti bylų valdymo paslaugas, darbo ieškantiems asmenims teikti individualias konsultavimo ir aktyvumo skatinimo paslaugas, taip pat stiprinti aktyvumo skatinimo priemonių ir socialinės paramos sąsają. Veiksmingai spręsti jaunimo nedarbo problemą sudarant galimybes anksti įsikišti, atsižvelgiant į Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslus. Gerinti paskatas didinti moterų užimtumą, gerinant vaikų, visų pirma mažesnių negu trejų metų, priežiūros paslaugas.

               4.

               Imtis priemonių mokymo kokybei pagerinti, kad pagerėtų mokymosi rezultatai. Pagerinti mokymąsi darbo vietoje bendrovėse profesinio rengimo ir mokymo srityse. Pritaikyti akreditavimo, finansavimo ir valdymo priemones, siekiant skatinti kurti į profesiją orientuotas bakalauro lygmens programas. Pagerinti žinių bazės kokybę bei aktualumą ir įgyvendinti planus skatinti veiksmingą akademinės bendruomenės, mokslininkų ir verslo įmonių žinių perdavimą bei bendradarbiavimą. Priimti sistemines priemones siekiant pagerinti marginalizuotų bendruomenių, įskaitant romus, galimybes gauti kokybišką įtraukųjį ikimokyklinį ir mokyklinį ugdymą ir imtis priemonių siekiant skatinti juos plačiau dalyvauti profesinio mokymo ir aukštojo mokslo sistemoje.

               5.

               Didinti pastangas gerinant energijos rinkos veikimą, visų pirma didinant reguliavimo sistemos viešąjį skaidrumą ir nagrinėjant didelius elektros energijos tinklų mokesčius, ypač pramoniniams vartotojams, lemiančius veiksnius. Remiantis iki šiol padaryta pažanga toliau plėtoti jungtis su kaimyninėmis šalimis, įskaitant Ukrainą, pagal balandžio mėn. pasirašytą susitarimo memorandumą.

               6.

               Imtis priemonių, įskaitant Įstatymo dėl valstybės tarnybos pakeitimą, valstybės tarnybos nepriklausomumui didinti. Priimti žmogiškųjų išteklių valdymo viešojo administravimo įstaigose tobulinimo strategiją. Didinti pagrindinių ministerijų analitinių gebėjimų stiprinimo pastangas, kad būtų patvirtinama faktais grindžiama politika ir tobulinama politikos poveikio vertinimo kokybė. Imtis priemonių siekiant kovoti su korupcija ir sparčiau didinti teismų sistemos veiksmingumą ir gerinti jos kokybę. Pradėti taikyti priemones, kuriomis gerinama verslo aplinka, be kita ko, MVĮ. Aktyviau didinti viešųjų pirkimų veiksmingumą.

      Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 8 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. C. PADOAN

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  Toliau taikomos 2014 m. pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

      (3)  OL C 217, 2013 7 30, p. 71.

      (4)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

      (5)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

      (6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

      (7)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 141.


title: 2017 m. vasario 21 d. Tarybos rekomendacija dėl patvirtinimo, kad Komisija įvykdė Europos plėtros fondo (dešimtojo EPF) 2015 finansinių metų operacijas

text:
               23.2.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 58/3

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2017 m. vasario 21 d.
   dėl patvirtinimo, kad Komisija įvykdė Europos plėtros fondo (dešimtojo EPF) 2015 finansinių metų operacijas
   (2017/C 58/03)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (1), su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (2),
   atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo pagal 2008–2013 m. daugiametę finansavimo programą vadovaujantis AKR ir EB partnerystės susitarimu ir dėl finansinės pagalbos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirta dalis (3) (toliau – Vidaus susitarimas), be kita ko įsteigiantį dešimtąjį Europos plėtros fondą (toliau – dešimtasis EPF), ypač į jo 11 straipsnio 8 dalį,
   atsižvelgdama į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 215/2008 dėl 10-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento (4), ypač į jo 142–144 straipsnius,
   išnagrinėjusi su dešimtojo EPF operacijomis susijusius 2015 m. gruodžio 31 d. pajamų ir išlaidų ataskaitą bei balansą, taip pat Audito Rūmų 2015 finansinių metų metinę iš 8-ojo, 9-ojo, 10-ojo ir 11-ojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaitą su joje pateiktais Komisijos atsakymais (5),
   kadangi:

               (1)

               pagal Vidaus susitarimo 11 straipsnio 8 dalį patvirtinimą, kad Komisija dešimtojo EPF finansinio valdymo užduotis įvykdė, teikia Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija;

               (2)

               Komisija dešimtojo EPF 2015 finansinių metų operacijas įvykdė iš esmės tinkamai,

         REKOMENDUOJA Europos Parlamentui patvirtinti, kad Komisija įvykdė dešimtojo EPF 2015 finansinių metų operacijas.

      Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         E. SCICLUNA

      (1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

      (2)  OL L 209, 2005 8 11, p. 27.

      (3)  OL L 247, 2006 9 9, p. 32.

      (4)  OL L 78, 2008 3 19, p. 1.

      (5)  OL C 375, 2016 10 13, p. 287.


title: 2014 m. vasario 18 d. Tarybos rekomendacija dėl patvirtinimo, kad Komisija įvykdė Europos plėtros fondo (devintojo EPF) 2012 finansinių metų operacijas

text:
               29.8.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 289/3

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2014 m. vasario 18 d.
   dėl patvirtinimo, kad Komisija įvykdė Europos plėtros fondo (devintojo EPF) 2012 finansinių metų operacijas
   2014/C 289/02
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (1), su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (2),
   atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų vidinį susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo ir valdymo pagal 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Beninas) pasirašyto Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo finansinį protokolą, ir dėl finansinės pagalbos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirta dalis (3) (toliau – Vidinis susitarimas), be kita ko įsteigiantį devintąjį Europos plėtros fondą (devintasis EPF), ypač į jo 32 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į 2003 m. kovo 27 d. Finansinį reglamentą, taikomą 9-ajam Europos plėtros fondui (4), ypač į jo 96–103 straipsnius,
   išnagrinėjusi su devintojo EPF operacijomis susijusius 2012 m. gruodžio 31 d. pajamų ir išlaidų ataskaitą bei balansą, taip pat Audito Rūmų 2012 finansinių metų metinę iš 8-ojo, 9-ojo ir 10-ojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaitą (5) su joje pateiktais Komisijos atsakymais,
   kadangi:

               (1)

               pagal Vidinio susitarimo 32 straipsnio 3 dalį patvirtinimą, kad Komisija devintojo EPF finansinio valdymo užduotis įvykdė, teikia Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija;

               (2)

               Komisija devintojo EPF 2012 finansinių metų operacijas įvykdė iš esmės tinkamai,

         REKOMENDUOJA Europos Parlamentui patvirtinti, kad Komisija įvykdė devintojo EPF 2012 finansinių metų operacijas.

      Priimta Briuselyje 2014 m. vasario 18 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         G. STOURNARAS

      (1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

      (2)  OL L 287, 2005 10 28, p. 4.

      (3)  OL L 317, 2000 12 15, p. 355.

      (4)  OL L 83, 2003 4 1, p. 1.

      (5)  OL C 331, 2013 11 14, p. 261.