               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 605 final

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2022 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Čekijos konvergencijos programos
            {SWD(2022) 605 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2022 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Čekijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241
                  2
               , kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Priemonė prisideda prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kartu didindama valstybių narių ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Ji taip pat padeda stiprinti tvarią viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. 2022 m. birželio [XX] d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, [atnaujintas] pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

               (2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą
                  3
               . Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

               (3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug iš Ukrainos bėgančių žmonių. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva
                  4
               , pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą. Siekiant skubiai patenkinti iš Ukrainos bėgančių asmenų priėmimo ir integracijos poreikius, pagal sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje iniciatyvą (CARE) ir pasinaudojant papildomu išankstiniu finansavimu pagal Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU) Čekijai suteikiama išskirtinė parama;

               (4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pateiktas per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus, arba didelę jų dalį. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

               (5)nuo 2020 m. kovo mėn. taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga
                  5
               . 2021 m. kovo 3 d. komunikate
                  6
                Komisija taip pat išdėstė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą pratęsti 2023 m. būtų pagrįsta dėl didesnio neapibrėžtumo ir didelės neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikos karo Europoje aplinkybėmis, dėl precedento neturinčių energijos kainų šuolių ir tolesnių tiekimo grandinės sutrikimų;

               (6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. stabilumo programos pateikto požiūrio, fiskalinės politikos kryptį šiuo metu geriausia vertinti kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės negrąžintina parama (dotacijomis) ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytį, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu
                  7
               . Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų
                  8
                pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

               (7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą
                  9
                ir jame pateikė plataus pobūdžio 2023 m. fiskalinės politikos gairių, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pažymėjo, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas; tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija valstybes nares paragino atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

               (8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į šiuos aspektus, fiskalinis atsakas turi būti didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir išlaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų šuolio poveikį ir padėti apriboti antrinio poveikio infliacinį spaudimą tikslinėmis ir laikinomis priemonėmis; fiskalinė politika turi likti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie greitai kintančių aplinkybių, ir skirtis konkrečiose šalyse priklausomai nuo jų fiskalinės ir ekonominės padėties, įskaitant krizės poveikį joms ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą į jas;

               (9)2021 m. birželio 1 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Čekija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. rugsėjo 8 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Čekijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo
                  10
               . Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Čekija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

               (10)2022 m. balandžio 28 d. Čekija pateikė 2022 m. nacionalinę reformų programą, o 2022 m. gegužės 11 d., t. y. po Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnyje nustatyto termino, – 2022 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Čekijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

               (11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Čekijos ataskaitą
                  11
               . Joje įvertinta pažanga, Čekijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Čekija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta pažanga, Čekijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

               (12)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptarta Čekijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Laikydamasi 2022 m. kovo 2 d. komunikato, 2022 m. pavasarį Komisija nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų ir 2022 m. rudenį iš naujo įvertins pasiūlymo pradėti perviršinio deficito procedūras tikslingumą;

               (13)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Čekijai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji Čekijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Čekijos valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 5,8 % BVP 2020 m. iki 5,9 % 2021 m. Čekijos fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažėjo nuo 3,1 % BVP 2020 m. iki 2,3 % 2021 m. Priemonės, kurių Čekija ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., daugiausia buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių. Vis dėlto tam tikros diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020–2021 m. laikotarpiu, nebuvo laikinos ir joms nebuvo kompensacinių priemonių; jas iš esmės sudarė gyventojų pajamų mokesčio sumažinimas, kurio poveikis sudarė apie 1,9 % BVP. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. valdžios sektoriaus skola sudarė 41,9 % BVP;

               (14)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2022 m. yra atsargus, o 2023 m. – palankus. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 1,2 %, o 2023 m. – 3,6 %. Tuo tarpu Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. realiojo BVP augimas bus didesnis – 1,9 %, o 2023 m. – mažesnis – 2,7 %, daugiausia dėl skirtingų privataus vartojimo perspektyvų, atsirandančių dėl skirtingų prielaidų dėl taupymo ir atlyginimų indeksavimo. 2022 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad 2022 m. nominalusis deficitas sumažės iki 4,5 % BVP, o 2023 m. – iki 3,2 %. Sumažėjimas daugiausia susijęs su daugumos neatidėliotinų priemonių panaikinimu ir dideliu nominaliojo BVP augimu. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. padidės iki 42,7 %, o 2023 m. toliau didės iki 43,4 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas atitinkamai sudarys 4,3 % BVP ir 3,9 % BVP. Tai atitinka 2022 m. ir viršija 2023 m. deficitą, prognozuojamą 2022 m. konvergencijos programoje, daugiausia dėl šiek tiek mažiau optimistinio Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pateikto makroekonominio scenarijaus ir dėl skirtingų prielaidų dėl infliacijos lygio ir jos poveikio valdžios sektoriaus išlaidoms. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 42,8 % 2022 m. ir 44,0 % 2023 m.

               Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 2,0 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Čekijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (15)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, taigi numatoma, kad laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažės nuo 2,3 % BVP 2021 m. iki 0,1 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį daro priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ekonominiu ir socialiniu energijos kainų kilimo poveikiu; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad 2022 m. jos sudaro 0,1 % BVP, o 2023 m. jas numatoma palaipsniui panaikinti
                  12
               . Šias priemones daugiausia sudaro netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimas. Paskelbta, kad šios priemonės yra laikinos. Vis dėlto, jei energijos kainos išliks aukštos ir 2023 m., kai kurios iš šių priemonių galėtų būti taikomos toliau. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma visuotinai mažinami akcizo mokesčiai, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitą taip pat veikia išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims, kurios pagal Komisijos 2022 m. pavasario prognozę turėtų sudaryti 0,4 % BVP 2022 m. ir 0,6 % BVP 2023 m.
                  13
               ;

               (16)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Čekijai
                  14
                2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji Čekijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu ir tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

               (17)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Čekijos 2022 m. konvergencijos programoje pateikta informacija, numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis bus iš esmės neutrali (+0,1 % BVP), tuo tarpu Taryba rekomendavo remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį
                  15
               . Čekija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 1,0 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,6 procentinio punkto
                  16
               . Todėl Čekija neplanuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,7 procentinio punkto. Čia įtrauktas papildomas poveikis, kurį turės priemonės, kuriomis reaguojama į energijos kainų padidėjimo ekonominį ir socialinį poveikį (0,03 % BVP), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo papildomos išlaidos (0,4 % BVP);

               (18)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus 0,1 % BVP
                  17
               . Numatoma, kad Čekija 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų padidėti 0,1 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,2 procentinio punkto
                  18
               . Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,4 procentinio punkto. Čia įtrauktas poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į pakilusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas (0,1 % BVP) ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo papildomos išlaidos (0,1 % BVP);

               (19)2022 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas laipsniškai mažės iki 3,2 % BVP 2023 m., 2,9 % 2024 m. ir iki 2,7 % iki 2025 m. Todėl planuojama, kad iki 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės ir nesieks 3 % BVP. Šiose projekcijose daroma prielaida, kad viešųjų išlaidų – įskaitant atlygį darbuotojams, tarpinį vartojimą ir socialinius pervedimus natūra – augimas bus ribojamas lėčiau nei pajamų augimas ir lėčiau nei nominaliojo BVP augimas. Taip pat numatoma, kad viešosios investicijos, išreikštos BVP procentine dalimi, 2023 m. pasiekusios aukščiausią tašką, sumažės. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iki 2025 m. padidės, konkrečiai, iki 44,4 % 2024 m. ir iki 45,4 % 2025 m. Remiantis Komisijos analize, vidutiniu laikotarpiu skolos tvarumo rizika atrodo vidutinė;

               (20)Čekijos fiskaliniam tvarumui vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu kyla rizika. Taip yra dėl nepalankios pradinio balanso būklės ir su senėjimu susijusių išlaidų. Pradinį balansą neigiamai veikia pastaruosius dvejus metus vykdyti nuolatiniai mokesčių mažinimai (didžiausias – dėl gyventojų pajamų mokesčio bazės sumažinimo). Jų nekompensavo atitinkamas išlaidų mažinimas ir dėl to padidėjo struktūrinis deficitas. Vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu dėl su senėjimu susijusių išlaidų kyla papildomas spaudimas. Numatomas pensijų išlaidų padidėjimas nuo 8,8 % BVP 2030 m. iki 11,4 % iki 2050 m. grindžiamas prognozuojamu išlaikomo amžiaus pagyvenusių žmonių koeficiento padvigubėjimu (remiantis Komisijos paskelbta 2021 m. ataskaita dėl senėjimo) ir pensinio amžiaus apribojimu. Be to, prognozuojama, kad dėl visuomenės senėjimo viešosios išlaidos sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai iki 2070 m. atitinkamai padidės 0,9 procentinio punkto ir 1,7 procentinio punkto BVP. Nors ilgalaikės priežiūros valdymo ir finansavimo susiskaidymas jau įtrauktas į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, siekiant atkurti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, bus labai svarbu toliau spręsti su visuomenės senėjimu susijusius uždavinius. Politikos galimybės apima pensinio amžiaus ilginimą atsižvelgiant į ilgesnę tikėtiną gyvenimo trukmę, pensijų indeksavimo normų koregavimą, siekiant atsižvelgti į pensijų sistemos fiskalinį tvarumą, vyresnių nei 60 metų asmenų dalyvavimo darbo rinkoje skatinimo priemones arba kitų priemonių darbo jėgos pasiūlai didinti taikymą;

               (21)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Čekijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Visų pirma energetikos srityje Čekija planuoja pasinaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone, kad būtų platesniu mastu naudojamasi atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, visų pirma fotovoltinėmis technologijomis, gerinamas energijos vartojimo efektyvumas gyvenamuosiuose ir viešuosiuose pastatuose ir remiamas anglimis kūrenamų katilų pakeitimas namų ūkiuose. Investuojant į geležinkelių infrastruktūrą, netaršų miesto transportą ir raginant naudoti mažataršes transporto priemones, skatinamas darnusis transportas. Į rekomendacijas mokslinių tyrimų ir plėtros srityje atsižvelgiama investuojant į viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo stiprinimą, taip pat teikiant paramą inovacijų sistemai ir finansinę ir (arba) nefinansinę paramą novatoriškoms įmonėms. Verslo aplinka gerinama keliomis e. valdžios priemonėmis, kovos su korupcija reformomis ir visapusiška statybos leidimų išdavimo tvarkos reforma; šiuo metu tai pagrindinės kliūtys investicijoms Čekijoje. Pagrindinės priemonės, skirtos darbo rinkos rekomendacijoms įgyvendinti, apima kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo programas, kuriomis siekiama parengti darbo jėgą žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai, ir vaikams iki 3 metų skirtas naujas vaikų priežiūros įstaigas, siekiant padidinti dirbančių arba darbo ieškančių moterų skaičių. Švietimo srityje planu siekiama didinti mokinių ir mokytojų skaitmeninį raštingumą, aprūpinti mokyklas skaitmenine įranga, kartu užtikrinant įtraukų švietimą, remiant palankių sąlygų neturinčias mokyklas ir teikiant korepetitorių paslaugas. Sveikatos priežiūros rekomendacijos įgyvendinamos gerinant vėžio prevenciją ir reabilitaciją, kuriant e. sveikatos portalą integruotos priežiūros praktikai skatinti ir remiant švietimą sveikatos priežiūros srityje. Kiti papildomi veiksmai apima ilgalaikės priežiūros gerinimo priemones;

               (22)tikimasi, kad Čekijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas prisidės prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Čekijoje remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 42 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 22 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Čekijai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jos atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

               (23)2021 m. gruodžio 16 d. Čekija pateikė partnerystės susitarimą, o 2021 m. gruodžio mėn. ir 2022 m. sausio mėn. – septynias programas
                  19
               . Teisingos pertvarkos programa pateikta 2022 m. kovo 16 d. Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Čekija programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

               (24)be ekonominių ir socialinių problemų, į kurias atsižvelgta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane, Čekija susiduria su papildomomis problemomis, susijusiomis su būstu. Per pastaruosius penkerius metus būsto įperkamumas Čekijoje buvo vienas mažiausių ES. Be to, mažas socialinio būsto fondas negali patenkinti visų mažas pajamas gaunančių ir pažeidžiamų namų ūkių paklausos (2019 m. jis sudarė 0,4 % visų būstų, palyginti su vidutiniškai 7–8 % ES), o esamos būsto pašalpos yra nepakankamai išnaudojamos. Pastaraisiais metais sanglaudos politikos lėšomis buvo remiamos investicijos į naujus socialinius būstus, o naujuoju programavimo laikotarpiu toliau bus skatinama socialinė įtrauktis, be kita ko, pasitelkiant socialinį būstą. Čekijoje trūksta teisės aktų dėl socialinio būsto ir išsamios sistemos. Tai trukdo koordinuoti suskaidytą būsto politiką ir apibrėžti nacionalinių ir regioninių institucijų atsakomybę. Pandemija ir iš Ukrainos bėgančių žmonių antplūdis dar labiau pagilino šias anksčiau buvusias problemas;

               (25)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

               (26)Čekijos perėjimo prie žaliosios energijos mastas ir tempas yra nepakankami. Siekiant sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, įskaitant gamtines dujas, labai svarbu spartinti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrą, ypatingą dėmesį skiriant saulės ir vėjo energijai ir šilumos siurbliams. Leidimai naujiems įrenginiams gali būti išduodami paprasčiau ir greičiau, taip pat galima patobulinti su tuo susijusią reguliavimo sistemą. Čekijos energijos vartojimo intensyvumas yra dvigubai didesnis už ES vidurkį, o tai reiškia, kad jai taip pat būtų naudinga taupyti energiją iš anksto, orientuojantis į kapitalinę renovaciją. Kitas svarbus elementas – spartesnės investicijos į šildymo ir pramonės sektorių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Kad Čekija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus;

               (27)remiantis 2020 m. duomenimis, visos importuojamos gamtinės dujos yra iš Rusijos (100 %, palyginti su 44 % ES vidurkiu), o priklausomybė nuo Rusijos žalios naftos (49 %, palyginti su 26 %) ir anglių (70 %, palyginti su 54 %) taip pat gerokai viršija ES vidurkį
                  20
               . Gamtinių dujų (17,7 %, palyginti su 24,4 %) ir naftos (20,9 %, palyginti su 32,7 %) dalys energijos rūšių derinyje yra mažesnės už ES vidurkį, o anglių dalis didesnė (29,6 %, palyginti su 10,8 %). Branduolinė energija sudaro 18,2 % energijos rūšių derinio, palyginti su 13,1 % ES, o atsinaujinantieji energijos ištekliai ir biodegalai – 13,4 %. Dabartinis Čekijos 2030 m. tikslas – 22 % atsinaujinančiųjų išteklių energijos, ir nors ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos investicijos į ne mažiau kaip 270 MW fotovoltinės jėgainės statybą, tai sudaro tik nedidelę visų įrengtų atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų dalį. Čekijai reikės paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrą, visų pirma tobulinant reguliavimo ir leidimų išdavimo sistemas. Šį tikslą pasiekti padėtų, pavyzdžiui, šios priemonės: supaprastintos atsinaujinančiųjų išteklių energijos leidimų išdavimo procedūros taikant vieno langelio principą, padidintos statybos leidimų išimčių ribos, privaloma atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių savininkų, kaip verslininkų, registracija ir lengvesnė prieiga prie turimų tinklo pajėgumų. Kitos pagalbinės priemonės galėtų apimti energetikos ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių teisės aktų, taip pat atitinkamų paramos schemų (pvz., energetikos bendrijų skatinimo, tarifų paramos mažiems atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektams; naujų įrenginių aukcionų; sektoriniams objektams skirtų naujų paramos schemų; atsinaujinančiųjų energijos išteklių šildymui ir vėsinimui; tikslinės paramos šilumos siurbliams, geoterminiams ištekliams, vandeniliui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir tvariam biometanui) peržiūrą. Čekijai taip pat būtų naudinga skaitmenizuoti ir modernizuoti elektros energijos tinklą, kad būtų sudarytos sąlygos įtraukti į tinklą didesnį kintamų atsinaujinančiųjų energijos išteklių kiekį, kartu investuojant į energijos kaupimo įrenginius. Siekiant atsisakyti gamtinių dujų importo iš Rusijos, labai svarbu išnaudoti esamą jungtinį dujų tinklą ir turimus kaupimo įrenginius. Investicijas į naują su dujomis susijusią infrastruktūrą ir tinklus rekomenduotina, kai įmanoma, parengti ateities iššūkiams siekiant užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro;

               (28)nors ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane ir 2021–2027 m. sanglaudos fondo programose numatytos didelės investicijos į pastatų renovaciją, reikės dėti daugiau pastangų, siekiant spręsti didesnio nei vidutinis Čekijos vienetinio šilumos suvartojimo pastatų sektoriuje klausimą. Yra galimybių paspartinti ir plėsti energetinę pastatų renovaciją, nuosekliai taikyti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, investuoti į atsinaujinančiuosius šilumos išteklius, parengti nacionalinę pastatų ūkio šildymo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategiją, nacionaliniu lygmeniu įsteigti tvariosios energetikos agentūrą ir patvirtinti aukciono paramos schemą, skirtą energijos vartojimo efektyvumo priemonėms pramonėje ir mažosiose įmonėse. Pastatus ir šilumos tinklus, prijungtus prie anglimis grindžiamo centralizuoto šildymo, reikia kuo greičiau renovuoti pagal aukščiausius energijos vartojimo efektyvumo standartus, kad būtų užtikrintas ekonomiškai efektyvus laipsniškas anglių atsisakymas;

               (29)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Čekija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą, Čekija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

               (30)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė
                  21
                atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Čekijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

               1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę. Imtis priemonių ilgalaikiam viešųjų finansų fiskaliniam tvarumui, įskaitant pensijų sistemos tvarumą, užtikrinti.

               2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. rugsėjo 8 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Kuo greičiau baigti derybas su Komisija dėl 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentų, kad būtų galima pradėti juos įgyvendinti.

               3.Stiprinti socialinio ir įperkamo būsto skyrimą, be kita ko, priimant specialią socialinio būsto teisės aktų sistemą ir gerinant įvairių viešųjų įstaigų veiklos koordinavimą.

               4.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įvairinti iškastinio kuro importą. Paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrą, supaprastinti leidimų išdavimo procedūras ir palengvinti prieigą prie tinklo. Didinti centralizuoto šilumos tiekimo sistemų ir pastatų fondo energijos vartojimo efektyvumą, skatinant kapitalinę renovaciją ir atsinaujinančiųjų šilumos išteklių naudojimą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas / Pirmininkė

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

                     (3)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo, OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (4)

                        2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga, OL L 71, 2022 3 4, p. 1.

                     (5)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Šioje rekomendacijoje pateikiami fiskalinės politikos krypties ir jos komponentų įverčiai yra Komisijos įverčiai, grindžiami prielaidomis, kuriomis pagrįsta Komisijos 2022 m. pavasario prognozė. Komisijos vidutinio laikotarpio potencialaus augimo įverčiai neapima teigiamo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų ekonomikos augimą, poveikio.

                     (8)

                        Nefinansuojamų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „2023 m. fiskalinės politikos gairės“, Briuselis, 2022 3 2, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        2021 m. rugsėjo 8 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Čekijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (ST 11047/21; ST 11047/21 ADD 1; ST 11047/21 COR 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 605.

                     (12)

                        Šie skaičiai rodo tų priemonių, kurių imtasi nuo 2021 m. rudens, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

                     (13)

                        Daroma prielaida, kad iki 2022 m. pabaigos bendras iš Ukrainos į ES perkeltų asmenų skaičius palaipsniui pasieks 6 milijonus, o jų geografinis pasiskirstymas apskaičiuotas remiantis esamos diasporos dydžiu, santykiniu priimančiosios valstybės narės gyventojų skaičiumi ir faktiniu iš Ukrainos perkeltų asmenų pasiskirstymu ES 2022 m. kovo mėn. Biudžeto išlaidų vienam asmeniui įverčiai yra grindžiami Komisijos Jungtinio tyrimų centro parengtu mikromodeliavimo modeliu „Euromod“ ir apskaičiuoti atsižvelgiant tiek į piniginius pervedimus, į kuriuos asmenys gali turėti teisę, tiek į išmokas natūra, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros srityse.

                     (14)

                        2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Čekijos konvergencijos programos, OL C 304, 2021 7 29, p. 10.

                     (15)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (16)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,3 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

                     (17)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (18)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės neutralų poveikį.

                     (19)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės. OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

                     (20)

                        Eurostatas (2020), Rusijos importo dalis, palyginti su visu gamtinių dujų, žalios naftos ir akmens anglių importu. Apskaičiuojant bendrą ES 27 valstybių narių importą remiamasi importo iš ne ES 27 šalių duomenimis. Čekijos atveju bendras importas apima ES vidaus prekybą. Žalia nafta neapima perdirbtų naftos produktų. Čekija nuo Rusijos importo priklauso netiesiogiai, per ES vidaus prekybą. Atsižvelgus į antrinę priklausomybę nuo Rusijos anglių dėl ES vidaus importo, būtų galima apskaičiuoti, kad Čekijos priklausomybė nuo akmens anglių importo iš Rusijos siekia 70 %.

                     (21)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 607 final

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2022 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Danijos konvergencijos programos
            {SWD(2022) 607 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2022 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Danijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241
                  2
               , kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Priemonė prisideda prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kartu didindama valstybių narių ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Ji taip pat padeda stiprinti tvarią viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. 2022 m. birželio [XX] d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, [atnaujintas] pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

               (2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011
                  3
                taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Danija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė ir pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

               (3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis, pabėgėlių iš Ukrainos srautu ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva
                  4
               , pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą;

               (4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pateiktas per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus, arba didelę jų dalį. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

               (5)nuo 2020 m. kovo mėn. taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga
                  5
               . 2021 m. kovo 3 d. komunikate
                  6
                Komisija išdėstė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą pratęsti 2023 m. būtų pagrįsta dėl didesnio neapibrėžtumo ir didelės neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikos karo Europoje aplinkybėmis, dėl precedento neturinčių energijos kainų šuolių ir tolesnių tiekimo grandinės sutrikimų;

               (6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. konvergencijos programos išdėstyto požiūrio, šiuo metu fiskalinės politikos kryptį geriausia vertinti kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės negrąžintina parama (dotacijomis) ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytį, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu
                  7
               . Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų
                  8
                pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

               (7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą
                  9
                ir jame pateikė plataus pobūdžio 2023 m. fiskalinės politikos gairių, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pažymėjo, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas; tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija valstybes nares paragino atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

               (8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į šiuos aspektus, fiskalinis atsakas turi būti didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir išlaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų šuolio poveikį ir padėti apriboti antrinio poveikio infliacinį spaudimą tikslinėmis ir laikinomis priemonėmis; fiskalinė politika turi likti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie greitai kintančių aplinkybių, ir skirtis konkrečiose šalyse priklausomai nuo jų fiskalinės ir ekonominės padėties, įskaitant krizės poveikį joms ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą į jas;

               (9)2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Danija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Danijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo
                  10
               . Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Danija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

               (10)2022 m. balandžio 29 d. Danija pateikė 2022 m. nacionalinę reformų programą, o 2022 m. gegužės 12 d., t. y. po Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnyje nustatyto termino, – 2022 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Danijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

               (11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Danijos ataskaitą
                  11
               . Joje įvertinta pažanga, Danijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Danija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta pažanga, Danijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

               (12)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Danijai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji Danijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Danijos valdžios sektoriaus balansas pagerėjo nuo 0,2 % BVP deficito 2020 m. iki 2,3 % pertekliaus 2021 m. – tam įtakos turėjo vienkartinės mokestinės pajamos. Danijos fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis padidėjo nuo 2,6 % BVP 2020 m. iki 4,0 % 2021 m. Priemonės, kurių Danija ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., daugiausia buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. valdžios sektoriaus skola sudarė 36,7 % BVP;

               (13)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankus 2022 m. ir realistiškas 2023 m. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 3,4 %, o 2023 m. – 1,9 %. Tuo tarpu Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 2,6 %, o 2023 m. – 1,8 %, daugiausia dėl mažesnio privataus vartojimo augimo. 2022 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja, kad 2022 m. nominalusis perteklius sumažės iki 0,6 % BVP, o 2023 m. – iki 0,2 % BVP. Šis sumažėjimas 2022 m. daugiausia atspindi ekonominės veiklos sulėtėjimą ir tai, kad kai kurios mokestinės pajamos yra vienkartinės. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. sumažės iki 33,3 %, o 2023 m. – iki 32,5 % BVP. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 ir 2023 m. valdžios sektoriaus perteklius atitinkamai sudarys 0,9 % BVP ir 0,6 % BVP. Šis perteklius yra šiek tiek didesnis, nei numatytas 2022 m. konvergencijos programoje. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas didesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 34,9 % 2022 m. ir 33,9 % 2023 m. Skirtumą lemia didesni numatomi atsargų ir srautų koreguojamieji straipsniai, visų pirma parama socialiniam būstui.

               Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 1,9 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Danijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (14)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, taigi numatoma, kad laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažės nuo 4,0 % BVP 2021 m. iki 0,0 % BVP 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį daro priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ekonominiu ir socialiniu energijos kainų kilimo poveikiu; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad jos sudaro 0,1 % BVP 2022 m. ir 0,0 % BVP 2023 m.
                  12
                Šias priemones daugiausia sudaro socialiniai pervedimai mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams. Paskelbta, kad šios priemonės yra laikinos. Vis dėlto, jei energijos kainos aukštos liks ir 2023 m., kai kurių iš šių priemonių galiojimas galėtų būti tęsiamas. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidos, kurios pagal Komisijos 2022 m. pavasario prognozę turėtų sudaryti 0,2 % BVP 2022 ir 2023 m.
                  13
               ;

               (15)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Danijai
                  14
                2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji Danijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu ir tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

               (16)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Danijos 2022 m. konvergencijos programoje pateikta informacija numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (−1,6 % BVP) išliks remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba
                  15
               . Danija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų nesikeisti. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų būti neutralus: 0,0 procentinio punkto BVP
                  16
               . Todėl Danija planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,6 procentinio punkto. Šis reikšmingas skatinamasis poveikis apima papildomą priemonių, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, poveikį (0,1 % BVP), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,2 % BVP). Kitos išaugusios išlaidos – valdžios sektoriaus išlaidos gynybos ir saugumo politikai, taip pat papildomos išlaidos, kuriomis siekiama paspartinti žaliąją pertvarką ir nutraukti priklausomybę nuo importuojamo iškastinio kuro;

               (17)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus +1,6 % BVP
                  17
               . Numatoma, kad Danija 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Prognozuojama, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų sumažėti 0,1 procentinio punkto BVP dėl 2021 ir 2022 m. skirtos paankstintos finansinės paramos pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,4 procentinio punkto, palyginti su 2022 m.
                  18
                Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,4 procentinio punkto. Čia įtrauktas poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į pakilusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas (0,1 % BVP) ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo papildomos išlaidos (0,1 % BVP). Kiti veiksniai – sumažėjusios valdžios sektoriaus išlaidos už suvartojamą energiją;

               (18)2022 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus perteklius palaipsniui stabilizuosis ir 2024 m. sieks 0,6 % BVP, o iki 2025 m. sumažės iki 0,4 % BVP. Pagal programą tikimasi, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. išaugs iki 34,0 % BVP, o 2025 m. jis sieks 33,9 % BVP. Remiantis Komisijos analize, skolos tvarumo rizika vidutiniu laikotarpiu atrodo maža;

               (19)šiuo metu Danijoje periodiniams nekilnojamojo turto mokesčiams yra taikoma viršutinė riba, todėl jie nedidėja didėjant rinkos kainoms. Taigi jie negali švelninti būsto kainų ciklų ir turi neigiamą pasiskirstymo poveikį. Parlamentas naują nekilnojamojo turto mokesčių sistemą patvirtino dar 2017 m., tačiau ji iki šiol nėra taikoma. Dėl to, kad staiga išaugo būsto kainos, o socialinio būsto laukti tenka ilgai, pagrindiniuose miestuose trūksta įperkamo būsto. Be to, Kopenhagoje ir aplink ją smarkiai išaugo hipotekinių paskolų, kurių skolos ir pajamų santykis viršija 4, o paskolos ir turto vertės santykis viršija 60 %, dalis, todėl tokie skolininkai gali būti pažeidžiami palūkanų normų padidinimo arba bet kokio didelio būsto kainų sumažėjimo atveju. Danijos sisteminės rizikos taryba pateikė rekomendacijų, kaip sumažinti tokių hipotekos paskolų riziką, tačiau jos dar neįgyvendintos;

               (20)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos sprendžia visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Danijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Konkrečiai, plane daugiausia dėmesio skiriama investicijoms į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, ypač į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, darnųjį transportą ir mokslinius tyrimus bei inovacijas. Mokslinių tyrimų srities priemonės gali išplėsti inovacijų bazę ir į mokslinių tyrimų bei inovacijų veiklą įtraukti daugiau įmonių. Kai kurios konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos, būtent rekomendacija „vykdant su investicijomis susijusią ekonominę politiką sutelkti dėmesį į švietimą ir įgūdžius“, ir priemonės, kuriomis siekiama spręsti sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumo problemą ir užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu sistemos priežiūrą bei vykdymo užtikrinimą, sprendžiamos ne įgyvendinant planą, o kitais būdais. Su šiomis sritimis susijusios priemonės nebuvo įtrauktos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą;

               (21)tikimasi, kad Danijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas prisidės prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Danijoje remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 59 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 25 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Danijai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių ir toliau didins jos atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

               (22)2022 m. balandžio 4 d. Danija pateikė partnerystės sutartį, o 2022 m. balandžio 11 d. – pirmąjį sanglaudos politikos programavimo dokumentą
                  19
               . Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Danija, programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus, turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

               (23)be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, Danijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu, žiedinės ekonomikos stiprinimu siekiant remti žaliąją pertvarką ir būsto rinkos bei įsiskolinusių namų ūkių atsparumo didinimu;

               (24)nors Danijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane 59 % lėšų numatyta skirti žaliosioms iniciatyvoms, kai kuriose žiedinės ekonomikos srityse Danija atsilieka. Danijos žiedinio medžiagų naudojimo rodikliai yra gerokai prastesni už ES vidurkį. Šiuo metu vienam šalies gyventojui tenka didžiausias komunalinių atliekų kiekis ES – 845 kg vienam gyventojui per metus. Nors Danija šiek tiek viršija ES vidurkį pagal perdirbimui surinktų komunalinių atliekų kiekį (53,9 % 2020 m., palyginti su ES vidurkiu – 47,8 %), ji sudegina 45,2 % komunalinių atliekų, t. y. beveik dvigubai daugiau nei ES vidurkis. Didelė dalis atliekų Danijoje sudeginama energijai gaminti, todėl neišnaudojamos galimybės efektyviau naudoti išteklius. Reikia laiku įgyvendinti naują atliekų tvarkymo ir žiedinės ekonomikos strategiją ir susijusias nacionalines atliekų tvarkymo ir žiedinės ekonomikos programas bei planus. Nuostolius, susijusius su mažesniu pagaminamos energijos kiekiu dėl mažesnio atliekų deginimo, būtų galima kompensuoti taikant aplinkai palankesnius metodus, įskaitant energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir elektrinių šilumos siurblių naudojimą;

               (25)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

               (26)Danija yra įsipareigojusi pasiekti tikslą iki 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 70 %, palyginti su 1990 m. lygiu, ir iki 2028 m. palaipsniui atsisakyti akmens anglių. Siekiant šių plataus užmojo tikslų, Danijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane numatytos didelės investicijos į papildomus atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumus ir į energijos vartojimo efektyvumą. Atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimą būtų galima paspartinti supaprastinus ir pagreitinus leidimų išdavimo procedūras. Nors Danija yra įsipareigojusi didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos iš jūros vėjo pajėgumus, reikalingos papildomos investicijos į energijos perdavimo tinklus, siekiant užtikrinti, kad didėjanti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis būtų naudojama efektyviai. Investicijos į energijos ir elektros energijos jungtis, įskaitant jūros hibridinės jungties įrenginius, su kaimyninėmis šalimis gerokai padidintų energijos tiekimo saugumą ir gebėjimą prisitaikyti prie regioninių skirtumų, be kita ko, atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą. Atsižvelgiant į antrinę priklausomybę, kai pagal atitinkamas prielaidas atsekamas visas reimportas, bendra Danijos energetinė priklausomybė nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos siekia 21,1 % (ES vidurkis – 24,4 %). Kalbant apie naftą, 2020 m. priklausomybė nuo iškastinio kuro iš Rusijos bendrame Danijos energijos rūšių derinyje buvo mažesnė nei ES vidurkis (12 %, palyginti su ES vidurkiu – 36,5 %). Nors priklausomybė akmens anglių sektoriuje buvo didesnė (97 %, palyginti su ES vidurkiu – 19,3 %), akmens anglių dalis Danijos energijos rūšių derinyje yra nedidelė (4,3 %). Šalies energijos rūšių derinyje gamtinės dujos sudaro 12,8 %, ir nors Danija dujų vidaus vartojimui iš Rusijos tiesiogiai neimportuoja, jos priklausomybė nuo dujų importo iš Vokietijos reiškia didelę, už ES vidurkį didesnę antrinę priklausomybę: iš Rusijos importuojama 65 % šalies viduje suvartojamo dujų kiekio, palyginti su ES vidurkiu – 41,1 %. Nors, remiantis 2020 m. duomenimis, Danijos priklausomybė nuo naftos ir dujų importo iš Rusijos tebėra didelė
                  20
               , tačiau prognozuojama, kad šios priklausomybės neliks 2023 m., kai bus užbaigtas esamo telkinio Šiaurės jūroje atnaujinimas, ir Danija vėl taps grynąja dujų eksportuotoja. Spartesnis vykdomų jungčių projektų įgyvendinimas taip pat gali paskatinti energijos tiekimo įvairinimą. Investicijas į naują su dujomis susijusią infrastruktūrą ir tinklus rekomenduotina, kai įmanoma, parengti ateities iššūkiams siekiant užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro. Danijos energijos vartojimo efektyvumo užmojus būtų galima dar labiau padidinti atitinkamomis papildomomis investicijomis į pramonės, paslaugų, privačių būstų ir transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Kad Danija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį bei energijos vartojimo efektyvumą;

               (27)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Danija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Danija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

               (28)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė
                  21
                atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Danijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

               1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę. Įgyvendinti naująją nekilnojamojo turto mokesčio sistemą siekiant atkurti ryšį tarp rinkos kainų ir mokesčių ir užtikrinti sąžiningesnį apmokestinimą. Skatinti investicijas į įperkamo būsto statybą, kad būtų patenkinti skubiausi poreikiai. Padidinti labai įsiskolinusių skolininkų finansinį atsparumą.

               2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Kuo greičiau baigti derybas su Komisija dėl 2021–2027 m. sanglaudos politikos programų ir pradėti jas įgyvendinti.

               3.Stiprinti žiedinę ekonomiką ir atliekų tvarkymo politiką, be kita ko, skatinant atliekų prevenciją ir pakartotinį naudojimą, didinant perdirbimą ir laipsniškai pereinant nuo komunalinių atliekų deginimo prie ekologiškesnių šilumos gamybos šaltinių.

               4.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro. Toliau įvairinti energijos tiekimą ir prisidėti prie ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo spartinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimą, be kita ko, įgyvendinant reformas, kuriomis siekiama supaprastinti ir paspartinti administracines ir leidimų išdavimo procedūras, atnaujinant energijos perdavimo tinklus, sukuriant daugiau jungčių su kaimyninėmis šalimis ir didinant energijos vartojimo efektyvumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas / Pirmininkė

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

                     (3)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

                     (4)

                        2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga (OL L 71, 2022 3 4, p. 1).

                     (5)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo,
                     Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Šioje rekomendacijoje pateikiami fiskalinės politikos krypties ir jos komponentų įverčiai yra Komisijos įverčiai, grindžiami prielaidomis, kuriomis pagrįsta Komisijos 2022 m. pavasario prognozė. Komisijos vidutinio laikotarpio potencialaus augimo įverčiai neapima teigiamo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų ekonomikos augimą, poveikio.

                     (8)

                        Nefinansuojamų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „2023 m. fiskalinės politikos gairės“, Briuselis, 2022 3 2, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        2021 m. liepos 6 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Danijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (ST 10154/2021).

                     (11)

                        SWD(2021) 154 final.

                     (12)

                        Šie skaičiai rodo tų priemonių, kurių imtasi nuo 2021 m. rudens, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

                     (13)

                        Daroma prielaida, kad iki 2022 m. pabaigos bendras iš Ukrainos į ES perkeltų asmenų skaičius palaipsniui pasieks 6 milijonus, o jų geografinis pasiskirstymas apskaičiuotas remiantis esamos diasporos dydžiu, santykiniu priimančiosios valstybės narės gyventojų skaičiumi ir faktiniu iš Ukrainos perkeltų asmenų pasiskirstymu ES 2022 m. kovo mėn. Biudžeto išlaidų vienam asmeniui įverčiai yra grindžiami Komisijos Jungtinio tyrimų centro parengtu mikromodeliavimo modeliu „Euromod“ ir apskaičiuoti atsižvelgiant tiek į piniginius pervedimus, į kuriuos asmenys gali turėti teisę, tiek į išmokas natūra, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros srityse.

                     (14)

                        2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Danijos konvergencijos programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 14).

                     (15)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, ir rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (16)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,0 procentinio punkto BVP neutralų poveikį.

                     (17)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, ir rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (18)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,4 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

                     (19)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159).

                     (20)

                        Eurostato duomenys (2020 m.), gamtinių dujų, žalios naftos ir akmens anglių importo iš Rusijos dalis, palyginti su bendru atitinkamu importu. Apskaičiuojant bendrą ES 27 valstybių narių importą remiamasi importo iš ne ES 27 šalių duomenimis. Danijos atveju bendras importas apima ES vidaus prekybą. Žalia nafta neapima perdirbtų naftos produktų. Danija nuo importo iš Rusijos priklauso netiesiogiai, per ES vidaus prekybą. Atsižvelgus į antrinę priklausomybę nuo Rusijos dujų dėl ES vidaus importo, būtų galima apskaičiuoti, kad Danijos priklausomybė nuo iš Rusijos importuojamų dujų siekia 65 %.

                     (21)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.