               2021 9 8

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 362/90

      P9_TA(2020)0152
      Rekomendacijos dėl derybų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste
      2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rekomendacija dėl derybų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (2020/2023(INI))
      (2021/C 362/12)

         Europos Parlamentas,

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 218 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 25 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/266, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste dėl naujo partnerystės susitarimo (1), ir jo papildyme pateiktus derybinius nurodymus dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste, kurie paskelbti viešai,

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste gavus jos pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos (2), 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties (3), 2017 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties (4), 2018 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl pagrindinių būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių principų (5), 2019 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos dabartinės padėties (6), 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Susitarimo dėl išstojimo iš ES nuostatų dėl piliečių teisių įgyvendinimo ir stebėsenos (7) ir 2020 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl siūlomų derybų įgaliojimų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (8),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 18 d. susitarimo dėl naujos partnerystės su Jungtine Karalyste teksto projektą (9),

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 29 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos sudarymo projekto (10),

                  —

                  atsižvelgdamas į Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (11) (toliau – Susitarimas dėl išstojimo) ir Politinę deklaraciją, kuria nustatomi Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės būsimų santykių pagrindiniai principai (12) (toliau – Politinė deklaracija),

                  —

                  atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto ir Peticijų komiteto nuomones,

                  —

                  atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Teisės reikalų komiteto laiškus,

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 4 dalį ir 54 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 58 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0117/2020),

                  A.

                  kadangi politinė deklaracija yra derybų kriterijus, ir joje nustatomi plačių užmojų, išsamios, tvirtos ir lanksčios bendradarbiavimo prekybos ir ekonomikos srityse partnerystės parametrai, kurių pagrindas yra visapusiškas ir suderintas laisvosios prekybos susitarimas, teisėsauga ir baudžiamasis teisingumas, užsienio politika, saugumas ir gynyba bei platesnės bendradarbiavimo sritys; kadangi ES įgaliojimais, kuriuos ja remdamasi Taryba patvirtino 2020 m. vasario 25 d., sukuriama derybų programa, kuria numatoma užmegzti tvirtą ir visapusišką ES ir Jungtinės Karalystės partnerystę, sukuriant nuoseklią struktūrą ir bendrą valdymo sistemą; kadangi ES nesutiks su Jungtinės Karalystės požiūriu imtis pavienių veiksmų, kuriuo siekiama derėtis dėl atskirų savarankiškų susitarimų;

                  B.

                  kadangi ES įgaliojimai grindžiami 2018 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Tarybos gairėmis ir Politine deklaracija;

                  C.

                  kadangi derybos dėl būsimos partnerystės su Jungtine Karalyste gali būti grindžiamos tik veiksmingu ir visapusišku Susitarimo dėl išstojimo ir trijų jo protokolų įgyvendinimu;

                  D.

                  kadangi ES turėtų toliau stengtis derėtis dėl plačių užmojų susitarimo ir rodyti savo ryžtą, kaip aiškiai nustatyta Politinėje deklaracijoje, kurią abi šalys, įskaitant Jungtinės Karalystės ministrą pirmininką, pasirašė 2019 m. spalio 17 d., ir ES įgaliojimuose; kadangi nuo 2020 m. sausio 31 d. Jungtinė Karalystė nebėra ES valstybė narė;

                  E.

                  kadangi dabartinė laiko stoka derybose yra tik Jungtinės Karalystės pasirinkimo rezultatas;

                  F.

                  kadangi būsimas susitarimas turėtų būti įtrauktas į bendrą valdymo sistemą ir kadangi ES Teisingumo Teismas (ESTT) turėtų būti vienintelis organas, atsakingas už ES teisės aiškinimą;

                  G.

                  kadangi pereinamuoju laikotarpiu visų politikos sričių ES teisė ir toliau taikoma Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje, išskyrus Sutarčių ir aktų, kurie nebuvo privalomi Jungtinei Karalystei ir jos teritorijai prieš įsigaliojant Susitarimui dėl išstojimo, nuostatas; kadangi 2020 m. gegužės 14 d. Europos Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Jungtinę Karalystę dėl ES taisyklių dėl laisvo prekių judėjimo nesilaikymo;

                  H.

                  kadangi Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES daro poveikį milijonams jos piliečių, gyvenančių, keliaujančių ar dirbančių ES ir ES piliečiams, gyvenantiems, keliaujantiems ar dirbantiems Jungtinėje Karalystėje; taip pat ne Sąjungos ir ne Jungtinės Karalystės piliečiams;

                  I.

                  kadangi Jungtinė Karalystė, kaip trečioji šalis, negali naudotis tokiomis pačiomis teisėmis ir privalumais, kokiais naudojasi valstybė narė, ir neturi tų pačių pareigų, todėl pasibaigus pereinamajam laikotarpiui padėtis tiek ES, tiek Jungtinėje Karalystėje iš esmės pasikeis; kadangi ES ir Jungtinė Karalystė vadovaujasi tais pačiais pagrindiniais principais ir vertybėmis; kadangi būsimame partnerystės susitarime turėtų būti atsižvelgiama į Jungtinės Karalystės geografinį artumą, tarpusavio susietumą ir aukštą esamo suderinimo su ES taisyklėmis lygį; ir kadangi ES nuo pat pradžių aiškiai nurodė, kad juo daugiau privilegijų ir teisių siekia Jungtinė Karalystė, tuo daugiau įsipareigojimų ji turės prisiimti;

                  J.

                  kadangi ES ir Jungtinė Karalystė Politinėje deklaracijoje susitarė 2020 m. birželio mėn. susitikti aukštu lygiu, kad įvertintų pažangą siekdamos susitarti dėl veiksmų, kad derybose dėl būsimų jų santykių būtų žengiama į priekį; kadangi 2020 m. birželio 15 d. aukšto lygio susitikimo pabaigoje abi šalys paskelbė bendrą pareiškimą, kuriame, be kita ko, pažymima, kad reikalingas naujas postūmis;

                  K.

                  kadangi ES ir jos valstybių narių vienybė per derybas yra labai svarbi, siekiant kuo geriau apginti ES, taip pat jos piliečių, interesus; kadangi ES ir jos valstybės narės derybų dėl Susitarimo dėl išstojimo metu bei jį priimant, kaip ir vėliau, išliko vieningos; kadangi šią vienybę atspindi derybų įgaliojimų, patikėtų ES derybininkui ir ES darbo grupės pirmininkui Micheliui Barnier, kuriam labai pritaria ES ir jos valstybės narės, priėmimas;

                  L.

                  kadangi ES ir Jungtinė Karalystė Politinėje deklaracijoje susitarė, kad būsimi santykiai turėtų būti pagrįsti bendromis vertybėmis – pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, demokratiniams principams, teisinės valstybės principui bei jų apsauga, taisyklėmis, įskaitant JT chartiją, pagrįsta tarptautine tvarka, parama ginklų neplatinimo, taikos ir saugumo bei tvaraus vystymosi principams ir aplinkos apsaugai, ir kad šios vertybės yra esminė Politinėje deklaracijoje numatyto bendradarbiavimo sąlyga ir turi būti įtvirtinta priimant privalomas politines nuostatas ir užtikrinant abipusį pasitikėjimą; kadangi ES ir toliau privalės laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos, susitarimo dėl būsimų santykių sąlyga turi būti nuolatinis Jungtinės Karalystės įsipareigojimas laikytis Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) sistemos;

                  M.

                  kadangi COVID-19 pandemija yra visiškai netikėtas ir beprecedentis atvejis, turintis didelių padarinių ES ir Jungtinės Karalystės derybų ritmui bei veiksmingumui; kadangi, jei nepavyktų pasiekti susitarimo, abi šalys turėtų būti pasirengusios labai dramatiškiems savo ekonomikos pokyčiams, kuriuos apsunkins COVID-19 pandemija ir numatomi ekonominiai jos padariniai; kadangi dėl pasaulinės pandemijos ir numatomų jos geopolitinių, ekonominių ir socialinių padarinių dar labiau reikia tobulinti partnerių ir sąjungininkų bendradarbiavimo mechanizmus;

            Bendrieji principai

                  1.

                  apgailestauja dėl to, kad po trijų derybų etapų nebuvo pasiekta jokios realios pažangos, išskyrus keletą aspektų kai kuriose srityse; atkreipia dėmesį į didelius skirtumus tarp ES ir Jungtinės Karalystės, įskaitant teksto, dėl kurio turi būti deramasi, apimtį ir teisinę struktūrą; reiškia didelį susirūpinimą dėl ribotos būsimos partnerystės, kurią numato Jungtinės Karalystės vyriausybė, ir dėl jos požiūrio į derybas – pavienių veiksmų tik srityse, kurios domina Jungtinę Karalystę; pakartoja, kad toks „išsirinkimo tik to, kas patinka“ požiūris yra nepriimtinas ES; atkreipia dėmesį į tai, kad Jungtinės Karalystės pasiūlymai, įskaitant jos atsisakymą derėtis dėl susitarimo saugumo ir gynybos susitarimo, neatitinka jos įsipareigojimų pagal susitarimą dėl išstojimo ir Politinę deklaraciją, kuriems Jungtinė Karalystė pritarė;

                  2.

                  pakartoja, jog ES pozicija yra tvirta, kad visose derybų srityse reikia lygiagrečiai siekti apčiuopiamos pažangos, įskaitant vienodų sąlygų, žuvininkystės, vidaus saugumo ir valdymo srityse, kaip nurodyta politinėje deklaracijoje; pabrėžia, kad visos derybos yra nedalomos, ir ES nesutiks bet kokia kaina sudaryti susitarimo, juo labiau laisvosios prekybos susitarimo, neturėdama pakankamai vienodų sąlygų garantijų ir tinkamo susitarimo dėl žuvininkystės; todėl visiškai pritaria Komisijai ginant būtinybę priimti išsamų sutarties projektą, kurį iš pradžių pasiūlė ES, užuot sutikus su atskirais susitarimais, kaip siūlo Jungtinė Karalystė;

                  3.

                  primygtinai tvirtina, kad bet koks susitarimas dėl naujų ES ir Jungtinės Karalystės santykių turi būti nuoseklus ir pritaikytas atsižvelgiant į abiejų šalių geografinį artumą ir didelį abiejų šalių ekonomikos tarpusavio susietumą;

                  4.

                  palankiai vertina Jungtinės Karalystės teisinių pasiūlymų projektų paskelbimą, nors jie ir paskelbti pavėluotai; pažymi, jog, priešingai nei teigia Jungtinė Karalystė, kad ji naudojasi esamais precedentais, daugelis šių pasiūlymų gerokai viršija tai, dėl ko pastaraisiais metais ES derėjosi kituose laisvosios prekybos susitarimuose su trečiosiomis šalimis; primena, kad bet koks galutinis susitarimas turi būti grindžiamas teisių ir pareigų pusiausvyra;

                  5.

                  teigiamai vertina tai, kad labai suderinti Parlamento 2020 m. vasario 12 d. rezoliucijoje ir Tarybos 2020 m. vasario 25 d. sprendime (ES, Euratomas) 2020/266, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste dėl naujo partnerystės susitarimo (13) (derybiniai nurodymai) išdėstyti derybų tikslai; pabrėžia, kad Parlamentas visapusiškai remia Komisiją derybose su Jungtine Karalyste pagal derybinius nurodymus, nes visos trys institucijos plačiu mastu sutaria dėl tų pačių tikslų, kurie turėtų būti pasiekti per šias derybas;

                  6.

                  teigiamai vertina ES parengtą susitarimo dėl naujos partnerystės su Jungtine Karalyste teksto projektą, paskelbtą 2020 m. kovo 18 d., kuriame siūlomas išsamus tvirtos ir glaudžios partnerystės susitarimas, apimantis ne tik laisvą prekybą prekėmis ir paslaugomis, bet ir būdus, kaip išvengti iškraipymų ir nesąžiningų konkurencinių pranašumų, taip pat susijusių su žemės ūkio sektoriais, sanitarijos ir fitosanitarijos priemonėmis ir valstybės pagalba, ir sudaryti palankias sąlygas vystytis prekybai investicijomis;

                  7.

                  ragina Komisiją toliau skaidriai vykdyti derybas, nes skaidrumas naudingas derybų procesui, taip pat piliečiams ir įmonėms, kadangi suteikia galimybę jiems geriau pasiruošti etapui po pereinamojo laikotarpio; primygtinai ragina Komisiją šiuo atžvilgiu užtikrinti viešas konsultacijas ir nuolatinį dialogą su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene, taip pat su nacionaliniais parlamentais; palankiai vertina ir tikisi, kad Komisija ir toliau įgyvendins savo praktiką laiku informuoti Parlamentą apie derybas, atsižvelgdama į informaciją, kuria dalijamasi su valstybėmis narėmis;

                  8.

                  primena, kad bet koks pagal SESV 217 straipsnį sudarytas ES ir Jungtinės Karalystės asociacijos susitarimas (toliau – susitarimas) turi griežtai atitikti šiuos principus:

                              i)

                              trečioji valstybė negali naudotis tomis pačiomis teisėmis ir privalumais, kokiais naudojasi Europos Sąjungos valstybė narė arba Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA), arba Europos ekonominės erdvės (EEE) narė, ir ji neturi tų pačių pareigų;

                              ii)

                              visiško bendrosios rinkos vientisumo ir tinkamo veikimo, muitų sąjungos ir keturių laisvių nedalomumo apsauga; visų pirma bendradarbiavimo ekonomikos ramsčio srityje lygis turi atitikti įsipareigojimus, prisiimtus siekiant supaprastinti žmonių judumą, be kita ko, bevizį režimą, tyrėjų, studentų, laikinų paslaugų teikėjų ir verslo tikslais keliaujančių asmenų judumą, taip pat bendradarbiavimą socialinės apsaugos srityje;

                              iii)

                              turi būti išsaugotas ES sprendimų priėmimo autonomiškumas;

                              iv)

                              turi būti užtikrinama ES teisinė tvarka ir ESTT, kaip pagrindinės institucijos, atsakingos už ES teisės aiškinimą, vaidmuo šiuo aspektu;

                              v)

                              turi būti toliau laikomasi demokratinių principų, gerbiamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, visų pirma apibrėžtos Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje (EŽTK) ir jos protokoluose, Europos socialinėje chartijoje, Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statute ir kitose Jungtinių Tautų ir Europos Tarybos tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse, taip pat turi būti laikomasi teisinės valstybės principo, visų pirma primena, kad susitarimo dėl būsimų santykių sąlyga turi būti nuolatinis Jungtinės Karalystės įsipareigojimas laikytis EŽTK sistemos;

                              vi)

                              turi būti sudarytos vienodos sąlygos, taip pat įmonėms, užtikrinant lygiaverčiai aukštus socialinės, darbo, aplinkos ir vartotojų apsaugos bei kovos su klimato kaita, taip pat mokesčių, konkurencijos ir valstybės pagalbos politikos standartus, be kita ko, taikant tvirtą ir visapusišką konkurencijos ir valstybės pagalbos kontrolės sistemą; vienodos sąlygos turi būti užtikrintos taikant veiksmingus ginčų sprendimo ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus, taip pat pagal prekybos ir darnaus vystymosi skyrių; visų pirma primena, kad bet koks ateities susitarimas turi būti visiškai susietas su sąlyga laikytis Paryžiaus susitarimo, sudaryto pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas);

                              vii)

                              turi būti taikomas atsargumo principas, taip pat principas, pagal kurį žala aplinkai pirmiausia turėtų būti atitaisoma ten, kur yra jos šaltinis, ir principas „teršėjas moka“;

                              viii)

                              turi būti išsaugomi ES susitarimai su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant EEE susitarimą, ir išlaikoma bendra šių santykių pusiausvyra;

                              ix)

                              turi būti išsaugomas ES finansinis stabilumas ir užtikrinama, kad būtų laikomasi jos reguliavimo ir priežiūros tvarkos bei standartų ir kad jie būtų taikomi;

                              x)

                              turi būti užtikrinama tinkama teisių ir pareigų, taip pat, kai taikoma, proporcingų finansinių indėlių pusiausvyra;

                              xi)

                              tinkamo ir teisingo rezultato, garantuojamo visoms valstybėms narėms ir atitinkančio mūsų piliečių interesus, garantija;

                  9.

                  pabrėžia, kad Parlamentas visapusiškai ir tvirtai remia ES vyriausiąjį derybininką reikalaujant, kad vienodų sąlygų garantijos būtų esminis bet kokio susitarimo su Jungtine Karalyste aspektas, nes tai nėra ES dogmatizmas ar ideologija, o būtina sąlyga siekiant užmegzti plačių užmojų ir suderintą partnerystę su Jungtine Karalyste, taip pat išlaikyti vidaus rinkos ir ES bendrovių konkurencingumą, kartu palaikant ir plėtojant aukštą socialinės, aplinkos ir vartotojų apsaugos lygį ateityje;

                  10.

                  šiuo atžvilgiu visapusiškai gerbia Jungtinės Karalystės suverenitetą, ir ES neketina jam kenkti vykstančiose derybose; vis dėlto primena, kad Jungtinė Karalystė niekada nebus tokia pat kaip kitos trečiosios šalys dėl buvusios ES valstybės narės statuso, dabartinio visiško reguliavimo suderinimo ir didelio masto prekybos tarp abiejų šalių, taip pat dėl jos geografinio artumo ES – visa tai reikalauja susitarime nustatyti tvirtas ir patikimas vienodas veiklos sąlygas;

                  11.

                  pabrėžia, kad ES turėtų ir toliau dėti pastangas ir laikytis įsipareigojimų derėtis dėl susitarimo, kaip ji visada tai pabrėžė politinėje deklaracijoje ir derybiniuose nurodymuose, dėl šių susitarimo dalių: prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo, teisėsaugos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose, užsienio politikos, saugumo ir gynybos bei teminių bendradarbiavimo sričių, pvz., bendradarbiavimo darnaus vystymosi srityje; ragina abi šalis laikytis pragmatiško ir racionalaus požiūrio;

                  12.

                  pabrėžia, kad svarbu būti visapusiškai pasirengus Jungtinės Karalystės pasitraukimui iš vidaus rinkos ir muitų sąjungos, kai pasibaigs pereinamasis laikotarpis, nepriklausomai nuo to, kokie bus derybų rezultatai; pabrėžia, kad pasekmės bus dar reikšmingesnės, jei nebus pasiektas susitarimas; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad ES yra pasirengusi bet kuriam scenarijui;

                  13.

                  šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos konkretiems sektoriams skirtus „pranešimus apie pasirengimą“, kuriais siekiama užtikrinti, kad ES įmonės būtų pasirengusios neišvengiamam sukrėtimui, kurį sukels Jungtinės Karalystės pasitraukimas iš vidaus rinkos; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant visapusiškai informuoti ES piliečius ir įmones apie riziką dėl to, kad pereinamasis laikotarpis gali pasibaigti prieš pasiekiant susitarimą, kad būtų galima užtikrinti tinkamą pasirengimą;

                  14.

                  pabrėžia, kad svarbu gerokai prieš pasibaigiant pereinamajam laikotarpiui sustiprinti ir tinkamai finansuoti pasirengimo ir atsargines priemones, ypač jei derybos atsidurtų aklavietėje; pabrėžia, kad tokios atsarginės priemonės turėtų būti laikinos ir vienašališkos;

                  15.

                  pakartoja, kad pritaria derybiniams nurodymams, kuriuose numatyta, kad Gibraltaras nebus įtrauktas į teritorinę ES ir Jungtinės Karalystės sudaromų susitarimų taikymo sritį ir kad bet kokiam atskiram susitarimui reikės išankstinio Ispanijos Karalystės sutikimo;

                  16.

                  pabrėžia, jog svarbu įgyvendinti Protokolo dėl Gibraltaro nuostatas dėl pasienio darbuotojų, apmokestinimo, aplinkos apsaugos ir žvejybos; ragina Ispanijos ir Jungtinės Karalystės vyriausybes užtikrinti, kad būtų vykdomas reikiamas bendradarbiavimas siekiant išspręsti šiuos klausimus;

                  17.

                  dar kartą primena Susitarimo dėl išstojimo 132 straipsnyje numatytą galimybę Jungtiniam komitetui ne vėliau kaip 2020 m. birželio 30 d. priimti sprendimą, kuriuo pereinamasis laikotarpis būtų pratęstas po 2020 m. gruodžio 31 d.; pripažįsta Jungtinės Karalystės sprendimą, priimtą po 2020 m. birželio 12 d. Jungtinio komiteto posėdžio, nesvarstyti pereinamojo laikotarpio pratęsimo; pabrėžia, kad ES tebėra pasiruošusi tokio pratęsimo galimybei;

            Susitarimo dėl išstojimo įgyvendinimas

                  18.

                  primena, kad teisiškai privalomas Susitarimas dėl išstojimo yra Jungtinės Karalystės išstojimo tvarkos įgyvendinimo priemonė, kad jo nuostatos negali būti persvarstomos ir kad vienintelis ES ir Jungtinės Karalystės jungtinio komiteto tikslas yra prižiūrėti jo įgyvendinimą; pabrėžia, kad veiksmingas Susitarimo dėl išstojimo įgyvendinimas yra būtina sėkmingo susitarimo su Jungtine Karalyste užbaigimo sąlyga, būtinas jo užtikrinimo elementas ir lakmuso popierėlis Jungtinės Karalystės gerai valiai, kurią ji įsipareigojo parodyti derybų procese, patikrinti;

                  19.

                  primygtinai reikalauja kuo anksčiau padaryti apčiuopiamą pažangą ir užsitikrinti tvirtas garantijas, kad Jungtinė Karalystė veiksmingai ir visapusiškai įgyvendins Susitarimą dėl išstojimo iki pereinamojo laikotarpio pabaigos; pabrėžia, kad jo įgyvendinimo stebėjimas yra neatskiriama Parlamento darbo dalis, ir pakartoja, kad pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį Parlamentas turi būti nedelsiant ir visapusiškai informuojamas apie visas Jungtinio komiteto diskusijas ir priimtus sprendimus, ir kad jis išliks budrus ir visapusiškai naudosis savo prerogatyvomis; atsižvelgdamas į tai, primena Komisijos pirmininkės įsipareigojimą, prisiimtą 2019 m. balandžio 16 d. Parlamento plenariniame posėdyje, taip pat įsipareigojimus pagal 2020 m. sausio 30 d. Tarybos sprendimą (ES) 2020/135; ragina Jungtinio komiteto pirmininkus aktyviai įtraukti piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas į svarstymus;

                  20.

                  primena, kad Susitarimas dėl išstojimo numato abipusę ES ir Jungtinės Karalystės piliečių apsaugą, įskaitant jų šeimos narius, kuriems turėtų būti pateikta visa reikalinga informacija apie jų teises ir procedūras, kurių reikia laikytis norint toliau gyventi, dirbti ir keliauti savo gyvenamoje šalyje arba keliauti į ją; primena, kad piliečiai, kuriuos paveikė Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES, remiasi laiku pateikta patikima informacija apie jų teises ir statusą, ir primygtinai ragina valstybes nares ir Jungtinę Karalystę teikti pirmenybę šiam klausimui; primygtinai ragina valstybes nares visapusiškai gerbti ir ginti ES gyvenančių Jungtinės Karalystės piliečių teises pagal Susitarimą dėl išstojimo ir suteikti jiems visą reikiamą informaciją bei teisinį tikrumą apie jų padėtį ir teises, įskaitant tai, ar jos taiko vadinamąją konstitutyviąją, ar deklaratyviąją leidimo gyventi šalyje sistemą;

                  21.

                  pakartoja, kad piliečių teisės išliks absoliučiu prioritetu, ir įsipareigoja užtikrinti, kad piliečių teisės būtų garantuojamos pagal Susitarimą dėl išstojimo ir ES, ir Jungtinės Karalystės piliečiams bei jų šeimoms; primygtinai ragina ES ir Jungtinę Karalystę siekti, kad būsimame susitarime būtų numatytos didelės judumo teisės; apgailestauja dėl to, kad Jungtinė Karalystė iki šiol parodė menką užmojį piliečių judumo, kuriuo Jungtinė Karalystė ir jos piliečiai naudojosi praeityje, klausimu;

                  22.

                  reiškia susirūpinimą dėl pranešimų, kad preliminarų nuolatinio gyventojo statusą turintiems ES piliečiams dėl biurokratinių kliūčių nebuvo suteiktos socialinės išmokos Jungtinėje Karalystėje; pabrėžia, kad tokios situacijos prilygsta nepagrįstai diskriminacijai ir turi rimtų padarinių, ypač didelio ekonominio ir socialinio netikrumo laikotarpiu;

                  23.

                  pabrėžia, kad ES piliečiai Jungtinėje Karalystėje susiduria su didelėmis problemomis norėdami gauti nuolatinio gyventojo statusą, be kita ko, dėl COVID-19 pandemijos; mano, kad atvejų, kuriais suteiktas preliminarus nuolatinio gyventojo statusas, skaičius, palyginti su atvejų, kuriais suteiktas nuolatinio gyventojo statusas, skaičiumi, yra neproporcingai didelis; primygtinai ragina Jungtinės Karalystės Vidaus reikalų ministeriją laikytis lankstaus požiūrio priimant pareiškėjų pateikiamus dokumentus, kuriais įrodoma, kad jie šalyje praleido reikalaujamus penkerius metus; taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad pareiškėjams neišduodamas joks fizinis jiems suteikto statuso įrodymas;

                  24.

                  ragina šalis užtikrinti griežtą Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos įgyvendinimą, nes tai yra būtina prielaida siekiant sėkmingai sudaryti būsimą susitarimą; primena, kad šis protokolas buvo parengtas ir priimtas siekiant gerbti taikos procesą ir laikytis Didžiojo penktadienio susitarimo, užtikrinant, kad Airijos saloje nebūtų realios sienos, sykiu apsaugant vidaus rinkos vientisumą, ir yra labai svarbus įmonėms, ypač žemės ūkio maisto produktų sektoriui, piliečių apsaugos, aplinkos ir biologinės įvairovės srityse; pabrėžia, kad laisvas ES piliečių judėjimas ir laisvas paslaugų judėjimas Airijos saloje yra svarbūs siekiant sumažinti žalą visos salos ekonomikai ir kad šis klausimas turėtų būti įtrauktas į būsimą susitarimą; primygtinai ragina Jungtinės Karalystės valdžios institucijas užtikrinti, kad nebūtų sumažintos Šiaurės Airijos piliečių teisės;

                  25.

                  reiškia susirūpinimą dėl Jungtinės Karalystės vyriausybės viešų pareiškimų, kurie rodo, kad trūksta politinės valios visapusiškai vykdyti jos teisinius įsipareigojimus pagal Susitarimą dėl išstojimo, konkrečiai dėl prekių patikros Airijos jūroje;

                  26.

                  primena, kad iki pereinamojo laikotarpio pabaigos ES ir Jungtinės Karalystės jungtinis komitetas turi priimti svarbius sprendimus dėl Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos įgyvendinimo;

                  27.

                  tikisi, kad ES ir Jungtinė Karalystė ras galimybių susitarti dėl visų institucinių priemonių, pvz., dėl Europos Komisijos techninio biuro sukūrimo Belfaste, nepaisant nuolatinio Jungtinės Karalystės valdžios institucijų išreiškiamo atsisakymo leisti atidaryti tokį biurą; pabrėžia, kad Jungtinė Karalystė turi pateikti išsamų tvarkaraštį ir imtis reikiamų priemonių, pvz., pasirengti įgyvendinti Sąjungos muitinės kodeksą ir pradėti taikyti muitinės procedūras į Šiaurės Airiją iš Didžiosios Britanijos įvežamoms prekėms, taip pat užtikrinti, kad būtų galima atlikti visus būtinus sanitarijos ir fitosanitarijos patikrinimus ir kitus reguliavimo patikrinimus, susijusius su prekėmis, įvežamomis į Šiaurės Airiją iš ES nepriklausančių šalių, nes tai taip pat būtina siekiant užtikrinti aiškumą įmonėms;

                  28.

                  pabrėžia aiškių teisinių taisyklių, skaidraus įgyvendinimo ir veiksmingų kontrolės mechanizmų svarbą siekiant išvengti sisteminės rizikos, susijusios su sukčiavimu PVM ir muitais, neteisėta prekyba (kontrabanda) ar kitokiu sukčiavimu piktnaudžiaujant galimai neaiškia teisine sistema, be kita ko, dėl padidėjusios rizikos, susijusios su neteisingomis kilmės deklaracijomis ir produktais, kurie nėra skirti vidaus rinkai; ragina Komisiją vykdyti reguliarius ir veiksmingus patikrinimus ir kontrolę ir reguliariai pranešti Europos Parlamentui apie sienų kontrolės padėtį;

                  29.

                  pažymi, kad Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 5 straipsnyje vartojama apibrėžtis „kai kyla grėsmė, kad tos prekės […] vėliau bus vežamos į Sąjungą“ yra neaiški ir priklauso nuo vėlesnių Jungtinio komiteto sprendimų, ir primygtinai reikalauja, kad tokie sprendimai būtų priimami juos patikrinus Europos Parlamentui; prašo jį nuolat išsamiai informuoti apie to straipsnio taikymą ir bet kokius pasiūlymus dėl Jungtinio komiteto sprendimų, susijusių su to straipsnio taikymu, pvz., apie konkrečių kriterijų, pagal kuriuos prekės gali būti laikomos „keliančiomis grėsmę“, nustatymą arba bet kokių ankstesnių jo sprendimų pakeitimą;

                  30.

                  primena, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Jungtinė Karalystė privalo prisidėti, be kita ko, finansuojant Europos gynybos agentūros, Europos Sąjungos saugumo studijų instituto ir Europos Sąjungos palydovų centro veiklą ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) veiksmų, kuriuose ji dalyvauja, išlaidas;

                  31.

                  pabrėžia, kad Jungtinė Karalystė turi įgyvendinti visas ES ribojamąsias priemones ir sankcijas, kurios jau galioja ar dėl kurių būtų nuspręsta pereinamuoju laikotarpiu, turi remti ES pareiškimus ir pozicijas trečiosiose šalyse ir tarptautinėse organizacijose ir tam tikrais konkrečiais atvejais dalyvauti ES karinėse operacijose ir civilinėse misijose, įsteigtose pagal BSGP, tačiau negali imtis vadovaujančių pareigų pagal naują susitarimą dėl dalyvavimo bendrųjų sąlygų ir sykiu turi paisyti ES sprendimų priėmimo autonomiškumo ir atitinkamų ES sprendimų bei teisės aktų, be kita ko, dėl viešųjų pirkimų ir perdavimo gynybos srityje; patvirtina, kad toks bendradarbiavimas priklauso nuo to, ar visapusiškai laikomasi tarptautinės žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės bei ES pagrindinių teisių;

            Ekonominė partnerystė

         Prekyba

                  32.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad Jungtinė Karalystė pasirinko kurti savo būsimą ekonominę ir prekybos partnerystę su ES pagal visapusišką laisvosios prekybos susitarimą (LPS), kaip nustatyta Jungtinės Karalystės vyriausybės 2020 m. vasario 27 d. paskelbtame dokumente „Būsimi santykiai su ES. Jungtinės Karalystės požiūris derybose“; pabrėžia, kad, nors Europos Parlamentas remia ES konstruktyvias derybas su Jungtine Karalyste dėl subalansuoto, plataus užmojo ir visapusiško LPS, LPS iš esmės niekada nebus lygiavertis prekybai be kliūčių; pritaria derybiniuose nurodymuose, kuriuos drauge priėmė 27 valstybės narės, nustatytai pozicijai, pagal kurią LPS, kuriam pritartų ES, taikymo sritis ir užmojai priklausytų nuo Jungtinės Karalystės pritarimo visapusiškoms, privalomoms ir vykdytinoms nuostatoms, susijusioms su vienodomis sąlygomis, atsižvelgiant į dydį, geografinį artumą, ekonominę tarpusavio priklausomybę ir susietumą, rinkų integraciją, taip pat nuo to, ar bus sudarytas dvišalis susitarimas dėl žvejybos kaip integrali partnerystės dalis, ir būtinai turėtų tiesioginį ryšį su tokiu pritarimu; dar kartą patvirtina, kad ES ir Jungtinė Karalystė negali sudaryti prekybos susitarimo, jei į jį nebus įtrauktas išbaigtas, darnus, subalansuotas ir ilgalaikis žvejybos susitarimas, pagal kurį būtų toliau optimaliomis sąlygomis išlaikoma esama prieiga prie vandenų, išteklių ir rinkų laikantis bendros žuvininkystės politikos (BŽP) principų, ir toks susitarimas nebus priimtas iki pereinamojo laikotarpio pabaigos;

                  33.

                  pažymi, kad, priešingai Jungtinės Karalystės teiginiui, kad ji naudojasi esamais precedentais, daugelis pasiūlymų Jungtinės Karalystės teisinių pasiūlymų projektuose gerokai viršija tai, dėl ko pastaraisiais metais ES suderėjo kituose laisvosios prekybos susitarimuose su trečiosiomis šalimis, pvz., finansinių paslaugų, abipusio profesinės kvalifikacijos pripažinimo ir atitikties vertinimo, BIS tvarkos lygiavertiškumo arba kilmės taisyklių kumuliacijos srityse; remia dvišalės kumuliacijos sistemą, kuri yra tinkamiausia, nes ji apima paramą ES ir Jungtinės Karalystės integracijai, o ne integracijai su trečiosiomis šalimis, su kuriomis ES yra sudariusi laisvosios prekybos susitarimus, ir ad hoc mechanizmą, skirtą kovai su vadinamojo apsikeitimo rizika (14);

                  34.

                  šiuo atžvilgiu labai apgailestauja dėl to, kad Jungtinė Karalystė iki šiol atsisakė, nepaisant politinėje deklaracijoje prisiimto įsipareigojimo, svarstyti, pvz., viešųjų pirkimų, jūrų transporto ir būsimų geografinių nuorodų apsaugos klausimų, nors Jungtinė Karalystė įtraukė kai kurias iš šių temų į savo derybų su JAV ir Japonija įgaliojimus; be to, apgailestauja dėl to, kad Jungtinė Karalystė iki šiol nepateikė pasiūlymo dėl mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ);

                  35.

                  primena, kad nuolatinis bendras įsipareigojimas siekti nulinių kvotų ir nulinių muitų tarifų prekybos santykiuose išlieka pagrindine sąlyga norint laiku sudaryti susitarimą per ypatingai trumpą laiką, kurį šioms deryboms nustatė būtent Jungtinė Karalystė, visų pirma atsižvelgiant į ankstesnę patirtį, kuri aiškiai parodė, kad derybos dėl tarifų eilučių gali trukti kelerius metus; reiškia susirūpinimą dėl Jungtinės Karalystės vyriausybės ketinimo nukrypti nuo šio tikslo; pabrėžia, kad žemės ūkio prekėms tikriausiai būtų padarytas didžiausias poveikis, atsižvelgiant į tai, kad laisvosios prekybos susitarimuose likusios nenulinių tarifų eilutės paprastai daro poveikį šiam sektoriui; todėl pakartoja, kad nepaisant to, ar panaikinta 100 proc. ar mažiau tarifų eilučių, tai nepakeis ES reikalavimo nustatyti tvirtas vienodas veiklos sąlygas; pakartoja, kad nuostatose dėl vienodų sąlygų turi būti išlaikomi aukšti lygiaverčiai aplinkos apsaugos, socialiniai ir užimtumo standartai, remiantis tinkamais ir svarbiais Sąjungos ir tarptautiniais standartais, įskaitant tinkamus mechanizmus, kad būtų užtikrintas veiksmingas įgyvendinimas šalies viduje, taip pat jos turi apimti tvirtą ir išsamią konkurencijos ir valstybės pagalbos kontrolės sistemą, kuria užkertamas kelias nepagrįstam prekybos ir konkurencijos iškraipymui, o ne vien tik sprendžiamas subsidijų klausimas, kaip, deja, daro Jungtinė Karalystė;

                  36.

                  atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją pasinaudoti šių derybų suteiktu postūmiu ir padidinti Europos įmonių ir MVĮ konkurencingumą; pabrėžia, kad susitarimu turėtų būti siekiama suteikti kuo geresnę prieigą prie rinkos ir supaprastinti prekybą, kad būtų kuo mažiau sutrikdyta prekyba; ragina šalis įsteigti MVĮ kontaktinius centrus ir ragina sukurti stabilią, skaidrią ir nuspėjamą teisinę sistemą, kuria nebūtų užkraunama neproporcinga našta MVĮ;

                  37.

                  pabrėžia, jog siekiant, kad LPS iš tiesų atitiktų ES interesus, per derybas turėtų būti pasiekti toliau nurodyti tikslai, nustatyti 2020 m. vasario 12 d. Parlamento rezoliucijoje, ypač jos 14 dalyje, kurios nuostatos ir toliau visapusiškai aktualios; be to, pabrėžia, kad turėtų būti įtraukti šie aspektai:

                              i)

                              abipusiškai naudinga prieiga prie rinkos, kiek tai susiję su prekėmis, paslaugomis, viešaisiais pirkimais, profesinių kvalifikacijų pripažinimu ir produktams taikomomis taisyklėmis; be to, pabrėžia stabilių, patikimų ir tvarių vertės grandinių poreikį;

                              ii)

                              Komisija turėtų įvertinti apsaugos sąlygų poreikį, kad būtų apsaugotas ES vidaus rinkos vientisumas ir stabilumas, pavyzdžiui, nuo netikėtų importo antplūdžių, sukčiavimo ir prekybos apsaugos priemonių apėjimo;

                              iii)

                              įsipareigojimai dėl antidempingo ir kompensacinių priemonių, kurie prireikus turėtų viršyti Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles šioje srityje, ir įsipareigojimai bei vykdymo užtikrinimo galimybės konkurencijos ir valstybės pagalbos srityse;

                              iv)

                              skaitmeninės prekybos plėtojimo ir palengvinimo taisyklėmis turėtų būti šalinamos nepagrįstos kliūtys prekybai elektroninėmis priemonėmis, įskaitant duomenų vietos nustatymo reikalavimus, išsaugomas ES reguliavimo autonomiškumas ir užtikrinama atvira, saugi ir patikima internetinė aplinka įmonėms ir vartotojams su sąlyga, kad Jungtinės Karalystės internetiniai mažmenininkai laikysis atitinkamų vidaus rinkos taisyklių, ir su sąlyga, kad Jungtinė Karalystė užtikrins apsaugą, iš esmės lygiavertę pagal ES teisinę sistemą teikiamai apsaugai, be kita ko, kiek tai susiję su tolesniu duomenų perdavimu trečiosioms šalims;

                              v)

                              bet kokios sanitarinės ir fitosanitarinės priemonės turėtų būti grindžiamos rizikos vertinimais, visapusiškai laikantis atsargumo principo;

                              vi)

                              geografinių nuorodų apsauga, įtvirtinta Susitarime dėl išstojimo, nėra derybų dalykas; būsimu susitarimu taip pat turėtų būti saugomos ir palaikomos pasibaigus pereinamajam laikotarpiui užregistruotos geografinės nuorodos;

                              vii)

                              turi būti įtrauktos griežtos rizikos ribojimo išlygos, kad būtų teisiškai užtikrintos abiejų šalių reglamentavimo atsižvelgiant į viešąjį interesą teisės;

                              viii)

                              primena, kad reikėtų atsižvelgti į Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES pasekmes lyčių lygybei, be kita ko, užtikrinant vienodas sąlygas ES veiksmams, kuriais apsaugomas ir stiprinamas moterų vaidmuo ekonomikoje, pavyzdžiui, priemonėms, kuriomis kovojama su vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumu;

                              ix)

                              partnerystė siekiant ilgalaikių klimato tikslų;

                              x)

                              ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti visas būtinas pasirengimo ir atsargumo priemones tam atvejui, jei Susitarimas dėl išstojimo baigtų galioti nesudarius susitarimo dėl būsimų santykių, visų pirma prekybos ir ekonominių santykių, kurios įsigaliotų nuo 2021 m. sausio 1 d., įskaitant atsargines priemones, kuriomis būtų siekiama kuo labiau sumažinti žalą paveiktiems darbuotojams ir įmonėms;

                              xi)

                              ragina Komisiją pasiūlyti priemones, kuriomis siekiama sumažinti poveikį trečiosioms šalims, kurios yra Sąjungos prekybos partnerės, ypač besivystančioms šalims, jei nebus pasiektas joks susitarimas su Jungtine Karalyste, nes gali būti, kad importas į Jungtinę Karalystę sudarė didelę jų eksporto į Europos Sąjungą dalį;

         Vienodos sąlygos

                  38.

                  apgailestauja dėl Jungtinės Karalystės pozicijos derybose su ES nedalyvauti išsamiose derybose dėl vienodų sąlygų; pažymi, kad ši pozicija neatspindi ES ir Jungtinės Karalystės pasirašytos Politinės deklaracijos 77 dalies nuostatų; todėl primygtinai ragina Jungtinės Karalystės vyriausybę skubiai persvarstyti savo derybinę poziciją ir konstruktyviai įsitraukti į derybas dėl vienodų sąlygų, nes tai yra būtina sąlyga, kad Europos Parlamentas pritartų prekybos susitarimui su Jungtine Karalyste;

                  39.

                  pakartoja, kad, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės ir ES geografinį artumą bei ekonominę tarpusavio priklausomybę, nustatant visų būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių mastą nepaprastai svarbus bus susitarimo dėl vienodų sąlygų užmojis ir išsamumas; todėl mano, jog būtina užtikrinti vienodas sąlygas, atitinkančias susitarimo užmojų ir juo nustatomo liberalizavimo lygį, kad būtų galima įgyvendinti pagal Politinę deklaraciją numatytą reguliavimo konvergenciją ir apsaugoti ES standartus, kad būtų išvengta lenktynių dėl kuo žemesnių standartų ir priemonių, darančių nepagrįstą ir neproporcingą žalingą poveikį prekybos srautams, siekiant dinamiško suderinimo, taip pat ir valstybės pagalbos srityje; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad Jungtinė Karalystė, sumažindama apsaugos lygį, neįgytų nesąžiningo konkurencinio pranašumo, ir užkirsti kelią rinkos dalyvių vykdomam reglamentavimo arbitražui;

                  40.

                  primena apie savo pasiryžimą užkirsti kelią bet kokiam dempingui palaikant būsimus ES ir Jungtinės Karalystės santykius; atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinis derybų rezultatas turėtų būti vienodų sąlygų užtikrinimas, kad būtų išsaugotas konkurencingumas, aukšti socialiniai ir tvarumo standartai, įskaitant kovą su klimato kaita ir piliečių bei darbuotojų teisių apsaugą ateityje, nustatant tvirtus įsipareigojimus, vykdytinas nuostatas ir nekintamumo išlygas, siekiant dinamiško suderinimo srityse, apimančiose:

                              i)

                              konkurenciją ir valstybės pagalbą, taip pat bet kokias kitas bendrąsias ar sektorines reglamentavimo priemones, kuriomis turėtų būti užkirstas kelias netinkamam prekybos ir konkurencijos iškraipymui ir į kurias būtų įtrauktos nuostatos dėl valstybės valdomų įmonių, įskaitant nuostatas dėl priemonių, skirtų žemės ūkio gamybai remti;

                              ii)

                              atitinkamus mokesčių klausimus, įskaitant kovą su mokesčių slėpimu, vengimu, pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, taip pat finansines paslaugas;

                              iii)

                              visapusišką ES socialinio modelio socialinių ir darbo standartų, įskaitant lygiaverčio lygio apsaugą ir lygiavertes apsaugos priemones nuo socialinio dempingo, laikymąsi, bent jau išlaikant dabartinį aukštą galiojančių bendrų standartų lygį;

                              iv)

                              aplinkos apsaugą ir su klimato kaita susijusius standartus, įsipareigojimą ir toliau veiksmingai įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų propagavimą;

                              v)

                              aukšto lygio vartotojų apsaugą, įskaitant produktų sanitarinę kokybę maisto sektoriuje;

                              vi)

                              darnų vystymąsi;

                  41.

                  pažymi, kad tokiomis nuostatomis turėtų būti užtikrinta, kad standartai nebūtų sumažinti, o ES ir Jungtinė Karalystė būtų įgaliotos ilgainiui keisti įsipareigojimus, kad būtų nustatyti aukštesni standartai arba įtrauktos papildomos sritys, visapusiškai laikantis proporcingumo ir būtinumo principų; be to, pabrėžia, kad siekiant dinamiško suderinimo įsipareigojimai ir nuostatos turėtų būti vykdomi taikant autonomines laikinąsias priemones, patikimą ginčų sprendimo mechanizmą, apimantį visas sritis ir teisių gynimo priemones, įskaitant teisminę priežiūrą, kad ES būtų sudarytos sąlygos priimti sankcijas kaip kraštutinę priemonę, taip pat ir darnaus vystymosi srityje; pabrėžia, kad vienodoms sąlygoms užtikrinti reikalingas horizontalusis mechanizmas, pavyzdžiui, bendra valdymo sistema, apimanti visas bendradarbiavimo sritis;

                  42.

                  ypač atkreipia dėmesį į nekintamumo išlygas šiose srityse: i) pagrindinių darbuotojų teisių, ii) darbuotojų sveikatos ir saugos standartų, iii) tinkamų darbo sąlygų ir užimtumo standartų, iv) informavimo ir konsultavimosi teisių įmonės lygmeniu ir v) restruktūrizavimo;

                  43.

                  mano, kad kova su klimato kaita, biologinės įvairovės praradimo stabdymas ir jos atkūrimas, darnaus vystymosi skatinimas, aplinkos apsauga ir svarbiausi sveikatos klausimai turėtų būti pagrindiniai numatomos partnerystės elementai; pažymi, kad Komisija savo komunikate dėl Europos žaliojo kurso įsipareigojo Paryžiaus susitarimo laikymąsi padaryti esminiu visų būsimų visapusiškų prekybos susitarimų elementu;

                  44.

                  pabrėžia, kad negrįžimo išlyga būsimiems apsaugos lygiams nėra pakankama, nes ja nenumatomos vienodos sąlygos ar paskatos padidinti užmojų lygį, ir mano, kad jei ES ar Jungtinė Karalystė padidintų savo klimato ar aplinkos apsaugos lygį, kita šalis turėtų užtikrinti, kad jos standartai ir tikslai užtikrintų bent jau lygiavertį klimato ar aplinkos apsaugos lygį;

                  45.

                  yra tvirtai įsitikinęs, kad Jungtinė Karalystė turėtų paisyti besikeičiančių mokesčių standartų ir kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisės aktų tiek pagal ES acquis, taip pasaulio mastu, įskaitant mokesčių skaidrumą, keitimąsi informacija mokesčių klausimais ir kovos su mokesčių vengimu priemones, siekiant užtikrinti produktyvų ir pasitikėjimu grindžiamą abipusį bendradarbiavimą, ir turėtų spręsti klausimus, susijusius su atitinkama jos užjūrio teritorijų, suverenių bazių teritorijų ir jos Karūnai priklausančių teritorijų padėtimi ir jų atitiktimi ES gero valdymo kriterijams bei skaidrumo reikalavimams, visų pirma keitimosi informacija mokesčių klausimais, mokesčių skaidrumo, sąžiningo apmokestinimo, kovos su mokesčių vengimu priemonių ir EBPO kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu standartų srityse; taip pat ragina ES ir Jungtinę Karalystę laikytis Finansinių veiksmų darbo grupės standartų; kalbant apie Gibraltarą, primena apie ES teisinio teksto projekte nustatytus derybinius nurodymus ir nuostatas;

                  46.

                  pakartoja, kad būtina išlaikyti aukštus standartus, aiškų atsekamumą, aukštos kokybės tikrinimo paslaugas ir vienodas sąlygas vaistų, medicinos prietaisų, maisto saugos ir ženklinimo, gyvūnų ir augalų sveikatos, gyvūnų gerovės, veterinarijos, sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių, aplinkos politikos ir standartų srityse;

                  47.

                  ragina Komisiją užtikrinti, kad, įgyvendinant ES ir Jungtinės Karalystės LPS ir būsimus prekybos susitarimus, esami ir būsimi ES socialinės, aplinkos ir klimato politikos krypčių principai bei priemonės (pavyzdžiui, antidempingo priemonės, Europos pramonės politika, privalomo išsamaus patikrinimo teisės aktai, ES taksonomija siekiant tvarių investicijų, principas „nedaryti didelės žalos“, pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmas, su tvarumu susijusios informacijos atskleidimas finansinių paslaugų sektoriuje) negalėtų būti teisiškai užginčyti;

            Konkretūs sektorių klausimai ir teminis bendradarbiavimas

            Vidaus rinka

                  48.

                  pabrėžia, kad patekimo į ES vidaus rinką išankstinė sąlyga yra reikalavimas visapusiškai laikytis susijusių ES vidaus rinkos teisės aktų;

                  49.

                  pabrėžia, kad bet kokio būsimo susitarimo, kuriuo siekiama užtikrinti vienodas sąlygas, esminė ir nepakeičiama dalis turėtų būti dinamiškas reguliavimo derinimas ir nuostatos, kuriomis garantuojama patikima rinkos priežiūra, padedanti užtikrinti produktams taikomų taisyklių, įskaitant produktų saugos ir atsekamumo taisykles, vykdymą ir teisinį tikrumą ES įmonėms, kartu užtikrinant aukšto lygio ES vartotojų apsaugą;

                  50.

                  primena, kad bet kuriuo atveju sudarius naują susitarimą bus atliekami muitinės patikrinimai ir kontrolė prieš prekėms patenkant į vidaus rinką, ir primygtinai tvirtina, kad itin svarbu užtikrinti prekių atitiktį vidaus rinkos taisyklėms;

                  51.

                  pabrėžia, kad svarbu išlaikyti glaudų struktūrinį bendradarbiavimą reguliavimo ir priežiūros klausimais tiek politiniu, tiek techniniu lygmenimis, sykiu laikantis ES reguliavimo tvarkos ir sprendimų priėmimo autonomiškumo;

                  52.

                  pabrėžia, kad svarbu užtikrinti abipusę kvalifikacijų ir diplomų pripažinimo tvarką, ir ragina abi šalis, ypač profesines organizacijas ir valdžios institucijas, parengti ir pateikti tolesnes bendras rekomendacijas dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo, ypač Partnerystės taryboje;

            Finansinės paslaugos

                  53.

                  laikosi nuomonės, kad į būsimą susitarimą turėtų būti įtrauktos konkrečios nuostatos dėl Europos priežiūros institucijų ir Jungtinės Karalystės finansų priežiūros institucijų bendradarbiavimo, siekiant skatinti reguliavimo derinimą, dalytis priežiūros klausimais ir geriausia patirtimi, taip pat užtikrinti sklandų bendradarbiavimą ir išlaikyti integruotas kapitalo rinkas;

                  54.

                  primena, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui ES ir Jungtinėje Karalystės santykių srityje nebegalios tarpusavio pripažinimu, suderintomis rizikos ribojimo taisyklėmis ir priežiūros konvergencija vidaus rinkoje grindžiama teisė veikti visoje ES gavus leidimą vienoje valstybėje narėje, nes Jungtinė Karalystė taps trečiąja šalimi; pabrėžia, kad pasibaigus tam laikotarpiui prieiga prie ES finansų rinkos turės būti grindžiama ES atskira lygiavertiškumo sistema; tačiau primena, kad sprendimų dėl lygiavertiškumo taikymo sritis ribota;

                  55.

                  pabrėžia, kad Komisija įvertins Jungtinės Karalystės finansinių reguliavimo nuostatų lygiavertiškumą ir kad toks lygiavertiškumas gali būti pripažintas tik visapusiškai užtikrinant Komisijos sprendimų priėmimo proceso autonomiškumą ir tik tuo atveju, jei Jungtinės Karalystės reguliavimo ir priežiūros tvarka ir standartai yra visiškai lygiaverčiai ES tvarkai ir standartams; ragina kuo greičiau atlikti šį vertinimą, kad būtų įvykdyti Politinėje deklaracijoje nustatyti įsipareigojimai; primena, kad ES gali vienašališkai bet kuriuo metu panaikinti lygiavertiškumo statusą;

                  56.

                  primena, kad didelės dalies eurais išreikštų išvestinių finansinių priemonių tarpuskaita atliekama Jungtinėje Karalystėje, o tai galėtų turėti įtakos ES finansiniam stabilumui;

            Muitinių veikla

                  57.

                  atkreipia dėmesį į Jungtinės Karalystės ketinimą nesiekti išlaikyti dabartinio savo statuso, kiek tai susiję su vidaus rinka ir muitų sąjunga; pabrėžia, kad svarbu išsaugoti muitų sąjungos ir jos procedūrų, kuriomis užtikrinama vartotojų sauga ir apsauga bei ES ir jos įmonių ekonominiai interesai, vientisumą; pabrėžia, kad reikia daugiau investuoti į muitinio tikrinimo infrastruktūrą bendruosiuose tranzito punktuose prie bendrų sienų ir, kai aktualu ir tinkama, toliau užtikrinti tolesnį veiksmų koordinavimą ir keitimąsi informacija tarp abiejų šalių, taip pat numatyti galimybę įsteigti nuolatinį ES biurą Šiaurės Airijoje, kuris rūpintųsi muitinės reikalavimų laikymusi;

                  58.

                  pabrėžia, kad visuose būsimuose susitarimuose turėtų būti nustatyti visapusiški muitinių bendradarbiavimo mechanizmai, kad būtų palengvinta tarpvalstybinė prekyba, taip pat muitinių ir rinkos priežiūros institucijų bendradarbiavimo mechanizmai; be to, ragina ES ir Jungtinę Karalystę, kai aktualu ir tinkama, imtis veiksmų siekiant supaprastinti muitinės procedūrų reikalavimus ir formalumus prekiautojams ar ekonominės veiklos vykdytojams, įskaitant MVĮ;

                  59.

                  pabrėžia, kad ES ir Jungtinė Karalystė turėtų siekti išlaikyti aukštą muitų srities teisės aktų ir praktikos konvergencijos lygį, siekiant užtikrinti veiksmingą muitinį tikrinimą ir įforminimą, muitų teisės aktų vykdymą ir šalių finansinių interesų apsaugą, kad būtų galima susigrąžinti nepagrįstai sumokėtus mokesčius ir muitus, greta nustatytų apsaugos priemonių, taikomų tais atvejais, kai sistemingai pažeidžiami taikytini muitų teisės aktai;

                  60.

                  pabrėžia, kad labai pageidautina, jog Jungtinė Karalystė išlaikytų dabartinę produktų klasifikaciją, grindžiamą Europos Bendrijų integruotuoju tarifu (TARIC), siekiant išlaikyti paprastas procedūras ir sumažinti reguliavimo naštą;

            Vartotojų politika

                  61.

                  pabrėžia, kad abi būsimo susitarimo šalys turi išsaugoti dabartinius ES vartotojų apsaugos standartus ir piliečių teises pagal ES acquis; mano, kad susitarimu turėtų būti užtikrinta pridėtinė vertė ES vartotojams, sukuriant geriausią vartotojų teisių apsaugos ir prekiautojų prievolių vykdymo užtikrinimo sistemą;

                  62.

                  mano, kad labai svarbu užtikrinti iš Jungtinės Karalystės importuojamų produktų saugą taip, kad jie atitiktų ES standartus;

                  63.

                  pabrėžia, kad svarbu vykdyti bendradarbiavimą reguliavimo ir administravimo srityje, kai aktualu ir tinkama, kartu nustatant parlamentinę priežiūrą ir nekintamumo įpareigojimus, siekiant pašalinti netarifines kliūtis ir įgyvendinti viešojo intereso tikslus, kad būtų apsaugoti ES vartotojų interesai, be kita ko, užtikrinant saugią ir patikimą aplinką vartotojams ir įmonėms internete, taip pat kovojant su nesąžininga komercine praktika;

            Žuvininkystė

                  64.

                  pakartoja, kad ES ir Jungtinė Karalystė negali sudaryti išsamaus susitarimo, jei į jį nebus įtrauktas visapusiškas, subalansuotas ir ilgalaikis susitarimas dėl žvejybos ir su žvejyba susijusių klausimų, pagal kurį būtų toliau optimaliomis sąlygomis suteikiama prieiga prie atitinkamų šalių vandenų, išteklių ir rinkų ir vykdoma esama žvejybos veikla;

                  65.

                  primena, kad didžiausia abipusė nauda bus gauta apsaugant bendras ekosistemas ir darniai valdant jų naudojimą, išlaikant esamą abipusę prieigą prie vandenų ir žvejybos išteklių su tikslu išlaikyti esamą žvejybos veiklą, taip pat nustatant bendrus, nuoseklius, aiškius ir stabilius principus ir taisykles, sudarant abipuses sąlygas žvejybos ir akvakultūros produktams laisvai patekti į rinkas ir nesukeliant ekonominės ar socialinės įtampos dėl nesubalansuotos konkurencijos; primygtinai pabrėžia, jog būtina bendra valdymo sistema, siekiant užtikrinti, kad pažeidus nuostatas dėl abipusės prieigos prie vandenų ir išteklių gali būti taikomos sankcijos, įskaitant lengvatinių muitų tarifų taikymo Jungtinės Karalystės prekėms ES rinkoje sustabdymą;

                  66.

                  pabrėžia, kad į Susitarimą reikia įtraukti paskirstomas procentines dalis, kurios šiuo metu taikomos ištekliams, kuriais abi šalys dalijasi pagal FISH-2 priedą (žvejybos galimybių paskirstymas), laikantis galiojančio santykinio stabilumo principo;

                  67.

                  ragina šalis išlaikyti esamas kvotų dalis ir stabilų bei nuolatinį žvejybos teisių paskirstymą; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti ilgalaikį išteklių valdymą, grindžiamą BŽP principų, pvz., didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (MSY), laikymusi ir techninėmis priemonėmis, BŽP regioninio valdymo priemonėmis, tokiomis kaip Šiaurės jūros ir vakarų vandenų daugiamečiai planai, ir Jūrų pagrindų strategijos direktyva, kurios iki šiol padėjo pagerinti žuvų išteklių būklę tiek ES valstybių narių, tiek Jungtinės Karalystės laivynų naudai;

                  68.

                  pabrėžia, kad Susitarimu turi būti užtikrinta, kad techninės priemonės arba saugomos jūrų teritorijos būtų abipusės, nediskriminacinės ir proporcingos ir kad jomis nebūtų de facto užkertamas kelias ES laivų prieigai prie Jungtinės Karalystės vandenų; primygtinai tvirtina, kad Susitarimu negali būti mažinami ES aplinkos apsaugos ir socialiniai standartai;

                  69.

                  primygtinai ragina Komisiją įtraukti nuostatas dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos ES ir Jungtinės Karalystės vandenyse prevencijos ir kovos su ja;

                  70.

                  pabrėžia, kad reikia tinkamų bendradarbiavimo ir konsultacijų mechanizmų ir bendro moksliniais tyrimais pagrįsto metodo, taip pat reikia garantijų, kad Jungtinė Karalystė ir toliau prisidės prie duomenų rinkimo ir mokslinio išteklių vertinimo, kuriuo bus remiamasi ateityje priimant sprendimus dėl bendro žvejybos valdymo visuose bendruose jūrų baseinuose; primygtinai ragina ES ir Jungtinę Karalystę toliau aktyviai ir lojaliai bendradarbiauti žuvininkystės kontrolės ir kovos su NNN žvejyba srityse;

            Piliečių teisės ir laisvas asmenų judėjimas

                  71.

                  apgailestaudamas pažymi, jog Jungtinė Karalystė nusprendė, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui nebebus taikomas laisvo asmenų tarp ES ir Jungtinės Karalystės piliečių judėjimo principas; pabrėžia, kad į būsimą partnerystę būtina įtraukti plataus užmojo nuostatas dėl asmenų judėjimo, grindžiamas visišku abipusiškumu ir valstybių narių nediskriminavimu; pakartoja, kad Jungtinės Karalystės galimybės patekti į vidaus rinką turi atitikti prisiimtus įsipareigojimus sudaryti palankesnes sąlygas žmonių judumui; pabrėžia, kad sienų kirtimo tvarka neturėtų sukurti apsunkinančių administracinių ar finansinių kliūčių;

                  72.

                  pabrėžia, kad būtina ypatingą dėmesį skirti vaikų iš mišrių šeimų, kuriose tik vienas iš tėvų yra ES pilietis, poreikiams ir numatyti tinkamus teisinius mechanizmus tėvų ginčams spręsti, pvz., santuokos nutraukimo atveju;

                  73.

                  mano, kad judumo susitarimai, įskaitant bevizį režimą trumpalaikiam buvimui, turėtų būti grindžiami ES valstybių narių nediskriminavimu ir visišku abipusiškumu ir turėtų apimti ES acquis judumo klausimais, darbuotojų komandiravimo ir socialinės apsaugos sistemų koordinavimo taisykles;

                  74.

                  mano, kad tolesnis piliečių teisių kodifikavimas teisiškai privalomomis nuostatomis turi būti neatsiejama būsimo ES ir Jungtinės Karalystės susitarimo teksto dalis; mano, kad tai turi apimti pasienio darbuotojų, kurių judėjimo laisvė turėtų būti užtikrinta remiantis nediskriminavimo ir abipusiškumo principais, padėtį; ragina apsvarstyti galimybę geriau reglamentuoti atvykimo ir gyvenimo Europos solidarumo korpuso mokslinių tyrimų, studijų, stažavimosi, savanoriškos tarnybos, mokinių mainų programų ar edukacinių projektų, dalyvavimo „Au pair“ programoje ir savanoriškos tarnybos sąlygas, kurios turėtų būti įtrauktos į būsimą susitarimą ir neturėtų būti paliktos vidaus reguliavimui; primena, kad COVID-19 krizė parodė, jog gyvybiškai svarbūs Jungtinės Karalystės sektoriai, pvz., visuomenės sveikatos ar žemės ūkio, yra priklausomi nuo ES darbuotojų, įskaitant sezoninius darbuotojus;

            Darbo, judumo ir socialinės apsaugos koordinavimas

                  75.

                  apgailestauja dėl to, kad Jungtinės Karalystės vyriausybė dar neįvykdė savo įsipareigojimo dėl naujo Užimtumo įstatymo, ir primygtinai ragina Jungtinę Karalystę tai padaryti iki pereinamojo laikotarpio pabaigos; šiuo atžvilgiu ypač atkreipia dėmesį į neseniai priimtus ES teisės aktus, kurių perkėlimo į nacionalinę teisę terminai nustatyti pereinamuoju laikotarpiu; pabrėžia, kad labai svarbu vengti bet kokių spragų, kai darbuotojų teisės nesaugomos nei pagal galiojančius ES teisės aktus, nei pagal Jungtinės Karalystės užimtumo įstatymą;

                  76.

                  primena, kad svarbu visais aspektais išsaugoti esamas ir būsimas paveiktų asmenų socialinės apsaugos teises; ragina Susitarimo derybininkus visomis priemonėmis pirmenybę teikti minėtoms piliečių teisėms socialinės apsaugos koordinavimo srityje ir visuose skyriuose numatyti nuolatinį socialinės apsaugos koordinavimo taisyklių taikymą;

                  77.

                  tačiau apgailestauja dėl to, kad nenumatyta jokių specialių nuostatų dėl tarpvalstybinių ir pasienio darbuotojų bedarbio pašalpų, ir todėl ragina ES ir Jungtinę Karalystę apsvarstyti tinkamas nuostatas dėl tarpvalstybinių ir pasienio darbuotojų bedarbio pašalpų;

                  78.

                  pabrėžia, kad svarbu sudaryti dinamišką susitarimą dėl socialinės apsaugos koordinavimo; pabrėžia, kad galutinio susitarimo dėl asmenų judumo nuostatos turi apimti atitinkamas ir tvirtas teises, susijusias su socialinės apsaugos koordinavimu, kurios atitiktų Politinėje deklaracijoje numatytas teises;

            Duomenų apsauga

                  79.

                  pabrėžia duomenų apsaugos, kaip vienos iš pagrindinių teisių ir vieno iš esminių skaitmeninės ekonomikos veiksnių, svarbą; pažymi, kad pagal ESTT praktiką tam, kad Komisija galėtų paskelbti, jog Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos sistema yra tinkama, ji turi įrodyti, kad Jungtinėje Karalystėje užtikrinamas apsaugos lygis yra „iš esmės lygiavertis“ tam, kuris yra užtikrinamas pagal ES teisinę sistemą, įskaitant tolesnį duomenų perdavimą trečiosioms šalims;

                  80.

                  primena, kad Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos akte numatyta bendra ir plataus masto duomenų apsaugos principų ir duomenų subjektų teisių išimtis tvarkant asmens duomenis imigracijos tikslais; yra susirūpinęs dėl to, kad tais atvejais, kai ne Jungtinės Karalystės piliečių duomenys tvarkomi pagal šią išimtį, šie duomenys nėra saugomi taip, kaip Jungtinės Karalystės piliečių duomenys, o tai prieštarautų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2016/679 (15); mano, kad Jungtinės Karalystės elektroninių telekomunikacijų duomenų saugojimo teisės aktai neatitinka atitinkamos ES acquis sąlygų, kaip tai buvo išaiškinta ESTT, todėl šiuo metu netenkinamos tinkamumo sąlygos;

                  81.

                  pabrėžia ir remia būsimą partnerystę, grindžiamą įsipareigojimais gerbti pagrindines teises, įskaitant tinkamą asmens duomenų apsaugą, kuri yra būtina numatomo bendradarbiavimo sąlyga, ir automatiniu teisėsaugos susitarimo sustabdymu, jei Jungtinė Karalystė panaikintų nacionalinės teisės nuostatas, kuriomis įgyvendinama EŽTK; ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti Jungtinės Karalystės teisinei sistemai vertinant jos tinkamumą pagal ES teisę; pasisako už tai, kad būtų atsižvelgta į ESTT praktiką šioje srityje, pvz., Schrems bylą, taip pat į EŽTT praktiką;

                  82.

                  laikosi pozicijos, kad, jei Jungtinė Karalystė aiškiai neįsipareigotų užtikrinti EŽTK vykdymą ir nepripažintų ESTT vaidmens, nebūtų įmanoma pasiekti jokio susitarimo dėl teisminio ir policijos bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose; apgailestauja, kad Jungtinė Karalystė iki šiol atsisakė suteikti tvirtas pagrindinių teisių ir asmens laisvių garantijas ir primygtinai reikalavo sumažinti dabartinius standartus ir nukrypti nuo sutartų duomenų apsaugos mechanizmų, be kita ko, pasitelkiant masinį sekimą;

                  83.

                  ragina Komisiją atsižvelgti į pirmiau nurodytus elementus vertinant Jungtinės Karalystės teisinės sistemos tinkamumą, kiek tai susiję su asmens duomenų apsaugos lygiu, ir užtikrinti, kad Jungtinė Karalystė išspręstų šioje rezoliucijoje nurodytas problemas prieš galbūt paskelbdama, kad Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos teisė atitinka ES teisę, kaip ją aiškina ESTT; ragina Komisiją taip pat konsultuotis su Europos duomenų apsaugos valdyba ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu;

            Saugumas, teisėsaugos ir teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose

                  84.

                  pakartoja, kad turėtų būti padaryta apčiuopiama pažanga saugumo, teisėsaugos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje, kad būtų galima pasiekti susitarimą dėl visapusiško ir veiksmingo bendradarbiavimo, kuris būtų abipusiškai naudingas ES ir JK piliečių saugumo atžvilgiu;

                  85.

                  griežtai prieštarauja Jungtinės Karalystės prašymui gauti tiesioginę prieigą prie ES duomenų informacinių sistemų teisingumo ir vidaus reikalų srityje; atsižvelgdamas į tai dar kartą pabrėžia, kad Jungtinė Karalystė, kaip Šengeno erdvei nepriklausanti trečioji valstybė, negali turėti tiesioginės prieigos prie ES informacinių sistemų duomenų; įspėja, kad keičiantis informacija, įskaitant asmens duomenis, su Jungtine Karalyste turėtų būti taikomos griežtos apsaugos priemonės, auditas ir priežiūros sąlygos, įskaitant duomenų apsaugos lygį, lygiavertį pagal ES teisę numatytam asmens duomenų apsaugos lygiui;

                  86.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad Šengeno informacinės sistemos (SIS) teisės aktais aiškiai draudžiama trečiųjų šalių prieiga prie sistemos ir kad Jungtinė Karalystė, kaip trečioji šalis, negali turėti prieigos prie SIS; primena, kad 2020 m. kovo 5 d. Taryba pateikė rekomendacijų, susijusių su sunkiais Jungtinės Karalystės padarytais SIS taikymo pažeidimais, ir kad Jungtinė Karalystė atsakydama parodė nedidelį norą taikyti šias rekomendacijas ir taip pažeidė ES teisę; mano, kad būsimas ES ir Jungtinės Karalystės bendradarbiavimas teisėsaugos ir teisminio bendradarbiavimo srityje turėtų būti grindžiamas tarpusavio pasitikėjimu; pabrėžia, kad dėl tokio bendradarbiavimo gali būti susitarta tik tuo atveju, jei bus parengtos griežtos duomenų apsaugos taisyklės ir jei bus įdiegti tvirti vykdymo užtikrinimo mechanizmai;

                  87.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad automatinis keitimasis DNR duomenimis su Jungtine Karalyste pagal Priumo sistemą pradėtas tik 2019 m. ir kad Taryba rengiasi nuspręsti dėl įgyvendinimo sprendimo, kuriuo Jungtinei Karalystei būtų sudarytos sąlygos dalyvauti vykdant automatinį keitimąsi daktiloskopiniais duomenimis, priėmimo; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad pagal specialią konsultacijų procedūrą dėl buvusio trečiojo ramsčio aktų 2020 m. gegužės 13 d. Parlamentas atmetė Tarybos sprendimo projektą, nes yra susirūpinę dėl visiško keitimosi pirštų atspaudais abipusiškumo, dėl duomenų apsaugos garantijų ir dėl labai trumpo jo taikymo laikotarpio; ragina Tarybą atidžiai apsvarstyti Parlamento argumentus dėl atmetimo; primena derybininkams, kad, jei bus priimti, Tarybos sprendimai, kuriais leidžiama vykdyti minėtų rūšių automatinį keitimąsi duomenimis, nustos galioti pereinamojo laikotarpio pabaigoje; pabrėžia, kad reikia laiku susitarti dėl naujų būsimų santykių sąlygų, atsižvelgiant į keitimosi informacija svarbą kovojant su sunkiu ir organizuotu tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir terorizmu;

                  88.

                  yra susirūpinęs dėl to, kad Jungtinės Karalystės derybų įgaliojimuose trūksta užmojo svarbiose teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityse; mano, kad ES ir Jungtinė Karalystė galėtų rasti sprendimą, kuriuo būtų sudarytos sąlygos platesnio užmojo bendradarbiavimui nei numatytasis Europos konvencijoje dėl ekstradicijos;

            Migracija, prieglobstis ir sienų valdymas

                  89.

                  pabrėžia, kad reikia susitarti dėl bendradarbiavimo sąlygų piliečių (išskyrus abiejų šalių piliečius) migracijos srityje, paisant žmogaus teisių, ginant žmogaus orumą ir pripažįstant, kad reikia apsaugoti pažeidžiamiausius asmenis; pakartoja savo raginimą, kad toks bendradarbiavimas turėtų apimti bent jau priemones, kuriomis būtų stiprinami saugūs ir teisėti būdai gauti tarptautinę apsaugą, be kita ko, taikant šeimos susijungimo principą;

                  90.

                  pabrėžia, kad šalys turi glaudžiai bendradarbiauti siekdamos kovoti su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis, laikydamosi tarptautinės teisės, kuri ir toliau bus taikoma ES ir Jungtinės Karalystės sienos valdymo srityje;

                  91.

                  primygtinai tvirtina, kad Jungtinė Karalystė negali išsirinkti, kuriuos ES prieglobsčio ir migracijos acquis elementus ji norėtų išlaikyti;

                  92.

                  dar kartą pabrėžia, kad reikia priimti šeimos susijungimo planą, kuris galėtų įsigalioti pereinamojo laikotarpio pabaigoje;

                  93.

                  atsižvelgdamas į tokį planą ir laikydamasis bendresnio požiūrio, Parlamentas primena derybininkams apie ES ir Jungtinės Karalystės įsipareigojimą apsaugoti visus savo teritorijoje esančius vaikus ir laikantis 1989 m. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos (JT Vaiko teisių konvencija valstybės narės raginamos, kai tik Jungtinė Karalystė pateiks konkrečių pasiūlymų, suteikti Komisijai įgaliojimus derėtis dėl prieglobsčio prašytojų šeimos susijungimo plano);

                  94.

                  pabrėžia koordinuoto ES požiūrio į visus šiuos klausimus svarbą, nes dvišaliai Jungtinės Karalystės ir atskirų valstybių narių susitarimai tokiais klausimais, kaip prieglobsčio prašytojų ar pabėgėlių šeimos susijungimas, perkėlimo ar readmisijos susitarimai, gali turėti neigiamų pasekmių ES prieglobsčio ir migracijos politikos nuoseklumui; ragina ES ir Jungtinę Karalystę siekti subalansuoto ir konstruktyvaus požiūrio visais šiais klausimais;

            Kova su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu

                  95.

                  ragina ES ir Jungtinę Karalystę į būsimą partnerystės susitarimą įtraukti nuostatas dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu politikos, įskaitant keitimosi informacija mechanizmą; primena, kad Politinėje deklaracijoje ES ir Jungtinė Karalystė įsipareigojo neapsiriboti Finansinių veiksmų darbo grupės standartais kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu srityje, kiek tai susiję su tikrosios nuosavybės skaidrumu, ir panaikinti anonimiškumą, susijusį su virtualiųjų valiutų naudojimu, be kita ko, vykdant išsamaus klientų tikrinimo kontrolę;

                  96.

                  ragina ES ir Jungtinę Karalystę į naująjį partnerystės susitarimą įtraukti specialias nuostatas dėl finansiškai ir nefinansiškai įpareigotų subjektų priežiūros kovos su pinigų plovimu sistemos kontekste;

            Mokesčių klausimai

                  97.

                  ragina ES ir Jungtinę Karalystę teikti pirmenybę koordinuotai kovai su mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu; ragina Šalis spręsti žalingos mokesčių praktikos problemą vykdant bendradarbiavimo veiksmus pagal ES verslo apmokestinimo elgesio kodeksą; pažymi, kad, Komisijos nuomone, Jungtinė Karalystė pirmauja pagal rodiklius, kuriais remiantis vertinama, ar šalyje taikoma tvarka, kuria įmonės gali naudotis mokesčių vengimo tikslais; ragina būsimame susitarime konkrečiai spręsti šį klausimą; pažymi, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Jungtinė Karalystė bus laikoma trečiąja šalimi ir jos verslo apmokestinimo sistemą turės patikrinti Elgesio kodekso grupė pagal kriterijus, nustatytus nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašui; ragina ES ir Jungtinę Karalystę vykdyti visapusišką administracinį bendradarbiavimą siekiant užtikrinti PVM teisės aktų ir PVM pajamų apsaugos ir susigrąžinimo tvarkos laikymąsi;

            Kova su klimato kaita ir aplinkos apsauga

                  98.

                  mano, kad Jungtinė Karalystė turėtų visiškai suderinti savo veiksmus su dabartine ir būsima ES klimato politikos sistema, įskaitant persvarstytus 2030 ir 2040 m. tikslus ir trajektorijas, kuriomis siekiama iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui;

                  99.

                  mano, kad Jungtinė Karalystė turėtų įgyvendinti anglies dioksido kainodaros sistemą, kurios taikymo sritis ir veiksmingumas būtų bent jau tokie patys, kokie numatyti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje (ATLPS), ir iki pereinamojo laikotarpio pabaigos turėtų taikyti tuos pačius principus išorės kreditų naudojimui; be to, mano, kad tuo atveju, jei Jungtinė Karalystė pageidautų, kad jos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema būtų susieta su ES ATLPS, tokiam prašymui apsvarstyti turėtų būti taikomos šios dvi sąlygos: Jungtinės Karalystės ATLPS neturėtų kenkti ES ATLPS vientisumui, visų pirma jos teisių ir pareigų pusiausvyrai, ir turėtų atspindėti nuolat didėjančią ES ATLPS taikymo sritį ir veiksmingumą; pabrėžia, kad anglies dioksido kainodaros sistema turėtų būti nustatyta ir įdiegta prieš Parlamente vyksiantį balsavimą dėl pritarimo Susitarimo projektui;

                  100.

                  pabrėžia, kad, be bendrų standartų ir tikslų priėmimo, svarbu užtikrinti tinkamą oro ir vandens kokybės stebėseną ir vertinimą Jungtinėje Karalystėje; taip pat pabrėžia, jog svarbu, kad Jungtinė Karalystė įgyvendintų išmetamųjų teršalų ribines vertes ir kitas nuostatas, dėl kurių susitarta pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2284 (16), ir užtikrintų jų laikymąsi, taip pat kad jos būtų dinamiškai suderintos su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES (17), įskaitant geriausių prieinamų gamybos būdų informacinių dokumentų atnaujinimą;

            Visuomenės sveikata

                  101.

                  pabrėžia, kad jei Jungtinė Karalystė nori būti įtraukta į šalių, kurioms leidžiama eksportuoti į ES prekes, kurioms taikomos sanitarinės ir fitosanitarinės (SFS) priemonės, sąrašą, ji turės visapusiškai laikytis toms prekėms taikomų ES reikalavimų, įskaitant su gamybos procesais susijusius reikalavimus; be to, pabrėžia, kad turėtų būti visapusiškai laikomasi visų pirma maisto produktų kilmės taisyklių ir kad turėtų būti priimtos aiškios taisyklės, susijusios su maisto produktų perdirbimu Jungtinėje Karalystėje, siekiant užkirsti kelią ES reikalavimų apėjimui, ypač atsižvelgiant į galimus Jungtinės Karalystės ir kitų šalių LPS;

                  102.

                  pabrėžia, kad Jungtinė Karalystė turės laikytis ES teisės aktų dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir augalų apsaugos produktų; mano, kad šalys turėtų siekti mažinti pesticidų naudojimą ir jų keliamą riziką; pabrėžia, kad abi šalys turi stengtis mažinti antibiotikų naudojimą gyvulininkystėje ir toliau drausti juos naudoti kaip augimą skatinančias medžiagas bei mažinti netinkamą ar nereikalingą jų naudojimą žmonėms;

                  103.

                  pabrėžia, kad svarbu užkirsti kelią medicinos produktų ir prietaisų trūkumui; primygtinai ragina nacionalines valdžios institucijas ir suinteresuotuosius subjektus užtikrinti, kad medicinos produktų, kuriems išduoti nacionaliniai leidimai, perskirstymo procesas būtų užbaigtas iki pereinamojo laikotarpio pabaigos; ragina ES ir Jungtinę Karalystę ilguoju laikotarpiu bendradarbiauti siekiant užkirsti kelią nustatytoms ir sveikatos saugumui kylančioms grėsmėms, jas nustatyti, joms pasirengti ir į jas reaguoti; šiuo atžvilgiu ragina užtikrinti nuolatinį ES ir Jungtinės Karalystės bendradarbiavimą siekiant veiksmingai kovoti su COVID-19 pandemija; mano, kad jei viena iš susitariančiųjų šalių nesiima tinkamų priemonių sveikatai kylančiai grėsmei pašalinti, kita susitariančioji šalis gali priimti vienašales visuomenės sveikatos apsaugos priemones;

                  104.

                  pabrėžia, kad svarbu laikytis ES teisės aktų dėl vaistų, medicinos prietaisų, cheminių medžiagų saugos, įskaitant endokrininę sistemą ardančias chemines medžiagas, kartu užtikrinant nuolatinę prieigą prie vaistų ir medicinos prietaisų, ir pabrėžia, kad, bet kuriuo atveju, Jungtinės Karalystės bendrovėms būtų taikomi tie patys įpareigojimai, kurie taikomi bendrovėms už EEE ribų: be to, pabrėžia, kad, siekiant apsaugoti ES vidaus rinką, ypač vartotojus, nuo bet kokios rizikos, susijusios su produktų importu ar eksportu su Jungtine Karalyste, reikia nustatyti griežtas sąlygas dėl sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių, kurios apimtų ne tik pagal PPO susitarimą nustatytas sąlygas;

            Transportas

                  105.

                  pabrėžia, kad numatoma partnerystė, grindžiama glaudžiais ekonominiais ryšiais ir bendrais interesais, turėtų užtikrinti nenutrūkstamą ir netrukdomą susisiekimą visų rūšių transportu, grindžiamą abipusiškumo principu, ir turėtų užtikrinti vienodas sąlygas, visų pirma susijusias su socialiniais, užimtumo ir aplinkos standartais bei keleivių teisėmis; primena, kad pagal šią taip pat partnerystę turėtų būti atsižvelgiama į specifinę Lamanšo sąsiaurio tunelio padėtį, ypač saugos reikalavimų ir leidimų suteikimo atžvilgiu;

                  106.

                  mano, kad ateityje bendradarbiaujant su Jungtine Karalyste turėtų būti numatyti bendro intereso transporto projektai ir skatinamos geros tarpvalstybinės prekybos ir verslo sąlygos, visų pirma sudarant palankesnes sąlygas MVĮ verslams, padedant MVĮ išvengti bet kokios papildomos administracinės naštos;

                  107.

                  mano, kad remiantis bendrais interesais turėtų būti numatytas Jungtinės Karalystės dalyvavimas ES tarpvalstybinėse transporto srities mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programose;

                  108.

                  primena, jog svarbu, kad derybose Komisija būtų vienintelė ES derybininkė ir kad valstybės narės nepradėtų jokių dvišalių derybų; vis dėlto primygtinai ragina Komisiją galutiniame išsamiame susitarime išreikšti kiekvienos valstybės narės interesus;

                  109.

                  pabrėžia, kad teisės ir privilegijos yra susijusios su prievolėmis ir kad galimybės patekti į ES vidaus rinką turėtų visiškai atitikti reguliavimo konvergencijos mastą ir prisiimtus įsipareigojimus laikytis vienodų atviros ir sąžiningos konkurencijos sąlygų, grindžiamų minimaliais bendrais standartais, taikomais Europos Sąjungoje;

                  110.

                  primena, kad aviacija yra vienintelė transporto rūšis, kuri neturi jokios teisėtos galimybės vadovautis PPO taisyklėmis tuo atveju, jei iki pereinamojo laikotarpio pabaigos nebus pasiektas susitarimas;

                  111.

                  mano, kad į numatomą partnerystę turėtų būti įtrauktas plataus užmojo ir išsamus skyrius dėl oro transporto, kuriuo būtų užtikrinti ES strateginiai interesai ir į kurį būtų įtrauktos tinkamos nuostatos dėl patekimo į rinką, investicijų bei veiklos ir komercinio lankstumo (pvz., bendro kodo naudojimo), atsižvelgiant į subalansuotas teises ir pareigas, tai pat turėtų būti įtrauktas glaudus bendradarbiavimas aviacijos saugos ir oro eismo valdymo klausimais;

                  112.

                  pabrėžia, kad, siekiant ES interesų, bet koks galimas tam tikrų vadinamosios penktosios skrydžių laisvės elementų suteikimas turėtų būti ribotos taikymo srities ir apimti proporcingus ir atitinkamus įsipareigojimus;

                  113.

                  pažymi, kad dabartinė ribotu leidimų skaičiumi grindžiama Europos transporto ministrų konferencijos sistema nėra tinkama ES ir Jungtinės Karalystės santykiams, atsižvelgiant į krovinių vežimo keliais tarp ES ir Jungtinės Karalystės mastą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikėtų imtis tinkamų priemonių siekiant išvengti grėsmės viešajai tvarkai ir užkirsti kelią krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjų ir keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais paslaugų teikėjų eismo srautų sutrikimams; todėl taip pat pabrėžia, kad svarbu užtikrinti geresnius tiesioginius jūrų maršrutus iš Airijos į žemyną ir taip sumažinti priklausomybę nuo sausumos tilto per Jungtinės Karalystės teritoriją;

                  114.

                  pabrėžia, kad Jungtinės Karalystės krovinių vežėjams negali būti suteikiamos tokios pat teisės ir privilegijos, kaip ES krovinių vežėjams, kiek tai susiję su krovinių vežimo keliais operacijomis;

                  115.

                  mano, kad numatyta partnerystė turėtų apimti teisę vykdyti tranzito reisus su kroviniu ir be krovinio iš vienos susitarimo šalies teritorijos į tos pačios šalies teritoriją per kitos šalies teritoriją;

                  116.

                  mano, kad numatyta partnerystė turėtų apimti vienodas veiklos sąlygas, visų pirma darbo, vairavimo ir poilsio laiko, vairuotojų komandiravimo, tachografų, transporto priemonių masės ir matmenų, mišriojo vežimo ir darbuotojų mokymo srityse, taip pat konkrečias nuostatas, kuriomis būtų užtikrintas panašus vežėjų ir vairuotojų apsaugos lygis;

                  117.

                  primygtinai ragina teikti pirmenybę sklandžiai ES ir Jungtinės Karalystės jūrų prekybai, laisvam keleivių, jūrininkų, jūroje ir sausumoje dirbančių darbuotojų judėjimui; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad ES ir Jungtinė Karalystė turėtų užtikrinti, kad būtų įdiegtos tinkamos vėlavimams ir sutrikimams kelią užkertančios pasienio ir muitinės sistemos;

            Kultūra ir švietimas

                  118.

                  mano, kad šiame susitarime turėtų būti aiškiai nurodyta, kad juo bus puoselėjama kultūrų ir kalbų įvairovė pagal UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo;

                  119.

                  palankiai vertina tai, kad derybiniuose nurodymuose aiškiai teigiama, jog būsimi ES ir Jungtinės Karalystės santykiai taip pat turėtų apimti dialogą ir mainus švietimo ir kultūros srityse; ragina Komisiją derantis dėl atitinkamų judumo nuostatų atsižvelgti į specifinį kultūros sektoriaus pobūdį; taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad nuostatos, kuriomis reglamentuojamas fizinių asmenų atvykimas ir laikinas buvimas verslo tikslais, įrašytos į Komisijos paskelbtą susitarimo teksto projektą, neatitinka kultūros ir kūrybos sektoriaus poreikių ir gali trukdyti nuolatiniams kultūriniams mainams;

                  120.

                  besąlygiškai pritaria derybinių nurodymų aiškumui, kad audiovizualinės paslaugos neturėtų būti įtrauktos į ekonominės partnerystės taikymo sritį, ir primygtinai ragina Komisiją ir toliau tvirtai laikytis savo pozicijos;

                  121.

                  pabrėžia, jog patekimas į Sąjungos audiovizualinių paslaugų rinką gali būti užtikrintas tik visapusiškai įgyvendinus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES (18), kad abiem šalims būtų suteiktos tos pačios retransliavimo teisės; primena, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Jungtinės Karalystės kilmės turinys ir toliau bus priskiriamas Europos kūriniams, jei kūriniai, kurių kilmės šalys yra ne valstybės narės ir ne EEE valstybės, kurios yra Europos Tarybos konvencijos dėl televizijos be sienų šalys, bus įtraukti į Europos kūrinių turinio kvotą;

                  122.

                  palankiai vertina tai, kad įtraukti klausimai, susiję su neteisėtai išvežtų kultūros vertybių grąžinimu į jų kilmės šalis arba restitucija; ir pabrėžia, kad svarbu toliau bendradarbiauti su Jungtine Karalyste šioje srityje;

            Finansų valdymas ir tikrinimo sistema

                  123.

                  ragina užtikrinti ir gerbti Komisijos tarnybų, Europos Audito Rūmų, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) ir Europos prokuratūros prieigos teisę, taip pat Parlamento teisę tikrinti; primena, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (ESTT) turi būti pripažintas kompetentingu teismu atvejais, susijusiais su ES teisės laikymusi ir aiškinimu;

            Dalyvavimas Sąjungos programose

                  124.

                  rekomenduoja Komisijai ypatingą dėmesį skirti toliau nurodytiems taikytiniems principams ir sąlygoms, susijusiems tiek su dalyvavimu Sąjungos programose, tiek su horizontaliosiomis priemonėmis ir valdymu:

                              a)

                              imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti, kad į bendruosius principus, taisykles ir sąlygas dėl dalyvavimo ES programose, kurie turi būti nustatyti kaip numatomos partnerystės dalis, būtų įtrauktas reikalavimas Jungtinei Karalystei sąžiningai ir tinkamai finansiškai prisidėti (kalbant apie dalyvavimo mokestį ir veiklos įnašą) prie visų programų, kuriose ji dalyvauja;

                              b)

                              užtikrinti, kad bendra taisyklė, taikoma Jungtinės Karalystės dalyvavimui bet kurioje programoje, atitiktų standartines trečiųjų šalių dalyvavimui taikomas sąlygas ir būtų dalyvaujama visu atitinkamos programos laikotarpiu bei visose programos dalyse, išskyrus atvejus, kai dalinis dalyvavimas būtų pagrįstas tokiomis priežastimis kaip konfidencialumas; rekomenduoja užtikrinti nuspėjamumą ES programų, kurios yra sukurtos ES, dalyviams ir biudžeto asignavimų stabilumą;

                              c)

                              užtikrinti, kad Jungtinės Karalystės dalyvavimas ES programose nelemtų bendro grynojo perkėlimo iš ES biudžeto į Jungtinės Karalystės biudžetą ir kad ES galėtų vienašališkai sustabdyti ar nutraukti Jungtinės Karalystės dalyvavimą bet kurioje programoje, jei netenkinamos dalyvavimo sąlygos arba jei Jungtinė Karalystė nemoka savo finansinio įnašo;

                              d)

                              užtikrinti, kad susitarime su Jungtine Karalyste būtų numatytos priemonės, kurių reikia siekiant kovoti su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiais finansiniais pažeidimais, sukčiavimu, pinigų plovimu ir kitomis nusikalstamomis veikomis, ir užtikrinti ES finansinių interesų apsaugą;

                  125.

                  visų pirma mano, kad yra svarbus Jungtinės Karalystės dalyvavimas laikantis bendrųjų trečiųjų šalių dalyvavimo Sąjungos programose principų tarpvalstybinėse, kultūros, plėtros, švietimo ir mokslinių tyrimų programose, kaip antai programose „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“, „Horizontas“, Europos mokslinių tyrimų taryboje, LIFE programoje, transeuropinio transporto tinklo (TEN-T), Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP), Bendro Europos dangaus (BED), INTERREG, jungtinėse technologijų iniciatyvose, pvz., „Švarus dangus I ir II“, Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programoje (SESAR), ERIC, GALILEO, „Copernicus“, Europos geostacionarinėje navigacinėje tinklo sistemoje (EGNOS), kosmoso stebėjimo ir sekimo (SST) paramos sistemoje bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėse;

                  126.

                  tikisi, kad susitarime bus aptariama Jungtinės Karalystės sąsaja su Euratomu ir ITER projektu, taip pat išstojimo poveikis turtui ir įsipareigojimams; be to, tikisi, kad Jungtinė Karalystė laikysis aukščiausių branduolinės saugos, saugumo ir radiacinės saugos standartų;

                  127.

                  priduria, kad tuo atveju, jei Jungtinė Karalystė galiausiai norėtų dalyvauti vidaus rinkoje, ji turėtų mokėti įnašus į sanglaudos fondus 2021–2027 m. laikotarpiu, kaip tai daroma EEE šalių atveju;

                  128.

                  mano, kad naujajame susitarime turėtų būti atsižvelgta į ES regionų, nukentėjusių dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES, poreikius;

                  129.

                  pabrėžia, jog labai svarbu, kad programa PEACE ir toliau būtų vykdoma Šiaurės Airijoje ir Airijos pasienio regionuose, ir kad ją savarankiškai administruotų ES specialiųjų programų įstaiga;

                  130.

                  mano, kad turėtų būti tęsiamas ES atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų ir Jungtinės Karalystės užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT), ypač Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno regione, bendradarbiavimas abipusio intereso klausimais; ragina numatyti specialias nuostatas, kad ateityje prireikus būtų galima vykdyti bendrus projektus naudojant Europos plėtros fondo ir sanglaudos fondų lėšas; ir mano, kad reikia išlaikyti tinkamą paramos lygį likusioms UŠT;

                  131.

                  pabrėžia, kad, suteikdamas finansinių išteklių iš ES biudžeto, Europos Sąjungos solidarumo fondas parodo konkretų solidarumą, kai vienas ar daugiau ES regionų arba kuri nors narystės siekianti šalis patiria sunkių padarinių, be kita ko, ekonomikai;

                  132.

                  pabrėžia, kad dalyvavimą programose reikia susieti su atitinkama politika, pvz., klimato srities ar kibernetine politika;

                  133.

                  mano, kad susitarimas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje, atitinkantis bendrą susitarimą dėl būsimų santykių ir grindžiamas tvirtu valdymu ir vienodomis sąlygomis, atitiktų abipusį abiejų šalių interesą;

                  134.

                  pabrėžia, kad, norint užtikrinti bendros elektros energijos rinkos tęstinumą Airijos saloje po Jungtinės Karalystės išstojimo, Šiaurės Airijoje reikia toliau taikyti ES energetikos acquis;

                  135.

                  laikosi nuomonės, kad Jungtinė Karalystė galėtų ir toliau būti svarbi partnerė ES kosmoso politikos srityje, pabrėžia, kad būsima Jungtinės Karalystės prieiga prie ES kosmoso programos turi būti aptarta derybose, kartu apsaugant ES interesus ir laikantis taikytinos teisinės sistemos dėl trečiųjų šalių dalyvavimo ES kosmoso programoje;

            Intelektinė nuosavybė

                  136.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad planuojamame susitarime turėtų būti numatytos tvirtos ir vykdytinos priemonės, kurios apimtų geografinių nuorodų (GN) ir intelektinės nuosavybės teisių, pvz., autorių ir susijusių teisių, prekių ženklų ir pramoninio dizaino, patentų ir komercinių paslapčių, pripažinimą ir aukšto lygio apsaugą, remiantis dabartine ir būsima ES teisine sistema bei nesukeliant grėsmės įperkamų vaistų, pavyzdžiui, generinių, prieinamumui; mano, kad pagal jį taip pat turėtų būti užtikrinama glaudaus dvišalio Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos (EUIPO) ir Jungtinės Karalystės intelektinės nuosavybės tarnybos bendradarbiavimo galimybė;

            Bendrovių teisė

                  137.

                  pažymi, kad siekiant išvengti standartų sumažinimo ir užtikrinti teisę pareikšti ieškinį Jungtinėje Karalystėje ir ES, pageidautina, kad į numatomą susitarimą būtų įtraukti minimalūs bendri standartai, susiję su operacijų pradėjimu ir vykdymu, akcininkų, kreditorių ar darbuotojų apsauga, įmonių ataskaitų teikimu, auditu ir skaidrumo taisyklėmis, taip pat su teismo sprendimų dėl restruktūrizavimo ir bankroto arba nemokumo abipusiu pripažinimu;

            Bendradarbiavimas civilinės teisenos srityje, be kita ko, šeimos teisės klausimais

                  138.

                  pabrėžia, kad teisminis bendradarbiavimas civilinėse bylose yra itin svarbus siekiant ateityje užtikrinti piliečių ir įmonių prekybos ir verslo sąveiką, taip pat garantuoti tikrumą ir pakankamą šalių apsaugą, kai vykdomi tarpvalstybiniai sandoriai ir kita veikla; laikosi nuomonės, kad dėl to reikėtų atidžiai įvertinti, ar Lugano konvencija būtų tinkamas sprendimas, kuris ES sudarytų galimybes išlaikyti bendrą santykių su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis pusiausvyrą, ar tinkamesnis būtų naujas sprendimas, kuriuo būtų galima užtikrinti dinamišką abiejų šalių nuostatų suderinimą;

                  139.

                  pabrėžia, kad numatomame susitarime turėtų būti rastas prasmingas ir detalus sprendimas, visų pirma, dėl santuokos, tėvų pareigų ir kitų šeimos reikalų; šiomis aplinkybėmis pažymi, kad bet kokios numatyto susitarimo abipusio vykdymo nuostatos, susijusios su šeimos reikalais, turėtų būti grindžiamos ne tik teismų sistemų tarpusavio pasitikėjimo principu, bet ir tam tikrų konstitucinių garantijų ir bendrų pagrindinių teisių standartų buvimu;

            Vystomasis bendradarbiavimas ir humanitarinė pagalba

                  140.

                  pažymi, kad Jungtinė Karalystė tebėra viena didžiausių dvišalių paramos teikėjų pasaulyje, ir pabrėžia, kad ES turi išnagrinėti bendradarbiavimo su Jungtine Karalyste galimybes, grindžiamas partnerystės principu; apgailestauja, kad dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES liks bendros ES vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos politikos spragų;

                  141.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad ES ir Jungtinė Karalystė atlieka pagrindinį vaidmenį sprendžiant bendrus uždavinius, naudojantis vystymosi politika ir humanitarine pagalba; pabrėžia, kad šiuo požiūriu svarbu siekti politikos suderinamumo vystymosi labui;

                  142.

                  pabrėžia, kokia svarbi yra tvirta partnerystė, kurioje įtvirtinamas teisėmis grindžiamas požiūris, kartu užtikrinant nuolatinį įsipareigojimą ir bendradarbiavimą siekiant darnaus vystymosi tikslų, žmogaus teisių, skurdo panaikinimo, o taip pat Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo; be to, pabrėžia suderinto reagavimo į humanitarines krizes ir pagrindinių humanitarinės pagalbos principų laikymosi svarbą;

                  143.

                  yra įsitikinęs, kad partnerystę po Kotonu susitarimo bei ES ir Afrikos strategiją galima sustiprinti veiksmingai bendradarbiaujant su Jungtine Karalyste ir remiantis tvirtu JK vaidmeniu Afrikoje, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno regione; pabrėžia, kad ES, Jungtinė Karalystė ir AKR šalys turėtų bendradarbiauti visais lygmenimis, laikydamosi partnerystės, solidarumo ir papildomumo principų;

            Saugumo ir užsienio politika

                  144.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad 2020 m. vasario 27 d. paskelbtuose Jungtinės Karalystės derybų tiksluose nurodoma, jog užsienio politika bus nustatoma tik remiantis Jungtinės Karalystės ir ES platesniu draugišku dialogu ir bendradarbiavimu, suteikiant šiai itin svarbiai sričiai neinstitucinių santykių statusą, kad dėl jos būtų susitarta vėliau;

                  145.

                  apgailestauja, kad tai prieštarauja Politinės deklaracijos, kurioje numatyta plataus užmojo, plataus masto, glaudi ir lanksti partnerystė užsienio politikos, saugumo ir gynybos srityje ir ragina sukurti būsimą plataus masto visa apimančią ir subalansuotą ES ir Jungtinės Karalystės saugumo partnerystę, kuriai pritarė Jungtinė Karalystė;

                  146.

                  primena ES poziciją, kad užsienio politika, saugumas ir gynyba turėtų būti visapusiško susitarimo, pagal kurį reglamentuojami būsimi ES ir Jungtinės Karalystės santykiai, dalis;

                  147.

                  apgailestauja dėl to, kad Jungtinė Karalystė nerodo, kad siektų santykių su ES užsienio politikos, saugumo ir gynybos srityje ir kad šie klausimai buvo aiškiai neįtraukti į Jungtinės Karalystės įgaliojimus ir todėl neįtraukti į 11 derybų stalų klausimus;

                  148.

                  primena, kad ES ir Jungtinė Karalystė vadovaujasi tais pačiais principais, vertybėmis ir interesais; pabrėžia, kad abi šalys yra suinteresuotos tęsti plataus užmojo, glaudų ir ilgalaikį bendradarbiavimą, kuriuo būtų gerbiama ES autonomija, sukuriant bendrą užsienio ir saugumo politikos sistemą, grindžiamą ES sutarties 21 straipsniu ir atsižvelgiant į JT Chartiją ir NATO šiose srityse:

                              a)

                              taikos stiprinimo;

                              b)

                              bendro požiūrio į bendrus saugumo iššūkius ir pasaulinį stabilumą, įskaitant, Europos kaimyninėse šalyse;

                              c)

                              taisyklėmis grindžiamos tarptautinės sistemos propagavimo;

                              d)

                              demokratijos ir teisinės valstybės stiprinimo;

                              e)

                              žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos;

                              f)

                              pasaulinio klestėjimo, tvaraus vystymosi, kovos su klimato kaita stiprinimo ir biologinės įvairovės nykimo švelninimo;

                  149.

                  pažymi, kad giliai integruotas ir koordinuotas tarptautinis ES ir Jungtinės Karalystės bendradarbiavimas būtų labai naudingas abiem šalims ir pasaulio tvarkai apskritai, atsižvelgiant į jų panašų požiūrį į veiksmingą daugiašališkumą, taikos, saugumo ir tvarumo užtikrinimą, o taip pat žmogaus teisių gynybą ir įgyvendinimą; siūlo, kad tokiam koordinavimui būtų vadovaujama pasitelkiant sisteminę aukšto lygio konsultacijų ir koordinavimo užsienio politikos klausimais platformą; pabrėžia, tarpparlamentinio bendradarbiavimo pasaulinio masto klausimais svarbą ir pridėtinę vertę;

                  150.

                  pabrėžia, kad abi šalys turi bendrai spręsti užsienio, saugumo ir gynybos politikos problemas, pvz., terorizmo, kibernetinių karų, krizių kaimyninėse šalyse, pagarbos žmogaus teisėms, dezinformacijos kampanijų ir hibridinių grėsmių keliamas problemas; skatina veiksmingą, savalaikį ir abipusį dialogą, konsultacijas, koordinavimą ir keitimąsi informacija bei žvalgybos informacija; taikoma demokratinė Jungtinės Karalystės ir ES institucijų kontrolė; primena, kad keitimąsi įslaptinta informacija privaloma rengti laikantis specialios sistemos;

                  151.

                  pabrėžia, kad nuo pereinamojo laikotarpio pabaigos Jungtinė Karalystė taps trečiąja šalimi be konkretaus santykių pagrindo, o tai labai paveiks esamą bendradarbiavimą užsienio ir saugumo politikos srityje;

                  152.

                  ragina tiek ES, tiek ir Jungtinę Karalystę stiprinti tarptautinę taiką ir stabilumą, be kita ko, rengiant bendras strategijas, skirtas stiprinti JT taikos palaikymo veiksmus; ragina abi šalis skatinti taikos ir dialogo kultūrą kaip konfliktų prevencijos, konfliktų valdymo ir jų sprendimo, moterų ir lyčių teisių užtikrinimo priemonę; pritaria tam, kad ir toliau būtų bendradarbiaujama šiose srityse; ragina sistemingai, padedant viena kitai bendradarbiauti vykdant taikos palaikymo operacijas; ragina ES ir JK glaudžiau bendradarbiauti klausimais, susijusiais su demokratiniu vystymusi, reformų procesais ir demokratine parlamentine praktika trečiosiose šalyse, įskaitant rinkimų stebėjimą;

                  153.

                  pabrėžia tvirtą ES suinteresuotumą sudaryti tokią užsienio reikalų ir saugumo partnerystę, turint omenyje abipusę naudą, kurios duotų nuolatinė Jungtinės Karalystės ir Prancūzijos vieta Saugumo Taryboje, labai efektyvi Jungtinės Karalystės ir ES narių diplomatinė tarnyba ir tai, kad Jungtinei Karalystei priklauso galingiausios ginkluotosios pajėgos Europoje;

                  154.

                  siūlo būsimą partnerystę grįsti labai glaudžiu ir reguliariu bendradarbiavimu ir koordinavimu Jungtinių Tautų Organizacijoje, visų pirma Jungtinių Tautų Saugumo Taryboje ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių taryboje;

                  155.

                  pabrėžia, kad saugumas ir vystymasis yra svarbus abiem pusėms; ragina ES ir Jungtinę Karalystę glaudžiai bendradarbiauti darnaus vystymosi ir humanitarinės pagalbos srityse; primena abiem šalims, kaip svarbu įsipareigoti siekti 0,7 proc. oficialios paramos vystymuisi (OPV) nuo bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) tikslo ir remti politikos suderinamumo vystymosi labui principą; mano, kad veiksmingas bendradarbiavimas su Jungtine Karalyste gali būti naudingas partnerystei, kuri gyvuotų ir nustojus galioti Kotonu susitarimui, taip pat ES ir Afrikos strategijai, nes taip atsižvelgiama į aukštus socialinius, žmogaus teisių ir aplinkos apsaugos standartus, siekiant darnaus vystymosi ir Paryžiaus susitarimo tikslų;

                  156.

                  pabrėžia, kad ES ir JK yra abipusiai suinteresuotos (ką sustiprina ir jų geografinis artumas) bendradarbiauti veiksmingų ir tikrai sąveikių gynybos pajėgumų plėtojimo srityje, be kita ko, pasitelkiant Europos gynybos agentūrą, su kuria reikėtų sudaryti administracinį susitarimą, ir tęsti labai vertingas partnerystes NATO ir pagal ES gynybos ir išorės saugumo programas, GALILEO, kibernetinio saugumo programas, taip pat kovą su tikslinėmis dezinformacijos kampanijomis ir kibernetiniais išpuoliais, kaip parodė dabartinis COVID-19 pandemijos atvejis; primena, kad dėl dalyvavimo teikiant GALILEO paslaugą valstybinėms institucijoms galima ir reikia sudaryti konkretų susitarimą; taip pat pažymi, kad kalbant apie būsimą Europos gynybos fondą, Jungtinė Karalystė galėtų tapti partnere pagal trečiosioms šalims nustatytas sąlygas; ragina ES ir Jungtinę Karalystę parengti bendrą poziciją dėl gynybos technologijos standartizavimo;

                  157.

                  tikisi, kad Jungtinė Karalystė galės tęsti pradėtą bendradarbiavimą ir nacionalinių institucijų vykdomus informacijos mainus kibernetinio saugumo srityje;

                  158.

                  primena, kad šiuo metu Jungtinėje Karalystėje pagal ES teisės aktus galioja kai kurios ribojamosios priemonės (sankcijų režimai); pripažįsta, kad sankcijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės, laikantis Jungtinių Tautų Chartijos, yra taikomos veiksmingai; pabrėžia, kad po išstojimo Jungtinė Karalystė ir toliau privalės taikyti JT sankcijų režimus, ir ragina Jungtinę Karalystę toliau derinti savo sankcijų politiką su ES; taip pat ragina sukurti tinkamą abiejų šalių sankcijų koordinavimo mechanizmą ir pasauliniuose forumuose glaudžiai bendradarbiauti sankcijų klausimais, kad būtų kuo labiau padidintas jų poveikis ir užtikrinta konvergencija ir kad skatinant bendras vertybes būtų užtikrinti ir patenkinti bendri interesai;

                  159.

                  ragina Jungtinę Karalystę dalyvauti atitinkamose ES agentūrose ir atlikti svarbų vaidmenį ES krizių valdymo operacijose bei BSGP misijose ir operacijose, įskaitant humanitarines ir gelbėjimo misijas, konfliktų prevenciją ir taikos palaikymą, karines konsultacijas ir pagalbą bei stabilizavimą po konfliktų, taip pat nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) projektuose, kai jie kviečiami dalyvauti, ir pabrėžia, kad tokiam dalyvavimui turėtų būti taikomos griežtos sąlygos, laikantis ES sprendimų priėmimo autonomiškumo, taip pat JK suverenumo, subalansuotų teisių ir įsipareigojimų principo, įskaitant tinkamą finansinį įnašą ir veiksmingą abipusiškumą; ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą reguliariai informuoti Parlamentą apie politinio dialogo su Jungtine Karalyste eigą ir apie pagrindinius keitimosi informacija apie BSGP ir krizės valdymą aspektus;

                  160.

                  primena, kad veiksmingi tarptautiniai ginklų kontrolės, nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo režimai yra pasaulio ir Europos saugumo pamatas; primena suderintos ir patikimos Europos strategijos svarbą vykdant daugiašales derybas pasauliniu lygmeniu ir siekiant regioninio deeskalavimo bei taikant pasitikėjimo stiprinimo priemones; primena svarbų Jungtinės Karalystės vaidmenį, kurį ji atlieka kurdama ir nustatydama tokias normas, institucijas ir organizacijas; ragina Jungtinę Karalystę parengti su tos politikos sritimis susijusią bendrą strategiją su ES, visų pirma laikantis JT nusiginklavimo darbotvarkės; ragina Jungtinę Karalystę įsipareigoti toliau laikytis kriterijų, tolygių Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP surinktais kriterijais (19) ir kartu su ES skatinti Sutarties dėl prekybos ginklais, Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties (NPT) visuotinį taikymą ir griežtą įgyvendinimą, taip pat atnaujinti naująją START sutartį;

                  161.

                  pabrėžia, jog labai svarbu, kad ES ir Jungtinė Karalystė vykdytų konsulinį ir diplomatinį bendradarbiavimą, nes taip būtų užtikrinta veiksminga pagalba kiekvienos šalies piliečiams ir būtų sudarytos sąlygos tiek Jungtinei Karalystei, tiek ES pasiūlyti savo piliečiams galimybę naudotis konsuline apsauga, kai viena iš dviejų šalių neturi diplomatinės atstovybės pagal SESV 20 straipsnio c punktą;

                  162.

                  akcentuoja tai, kad COVID-19 pandemija atskleidė, kokie svarbūs yra kariniai pajėgumai ir ištekliai, nes Europos ginkluotosios pajėgos, vykdydamos savo pagrindines misijas, atliko itin svarbų vaidmenį remiant civilių pastangas kovoti su pandemija; pabrėžia, kad ši pandemija parodė, koks svarbus ES strateginis savarankiškumas ir Europos bendradarbiavimas gynybos srityje, siekiant apsaugoti Europos gyventojus susiklosčius ekstremaliajai situacijai ir sustiprinti valstybių narių atsparumą; mano, kad reikėtų sukurti mechanizmus, kuriais būtų galima paskatinti Sąjungos ir Jungtinės Karalystės bendradarbiavimą, ateityje ištikus panašaus pobūdžio ir masto krizėms; laikosi nuomonės, kad, remiantis COVID-19 pandemijos metu įgyta patirtimi, Europos karinės medicinos tarnybos turėtų sukurti keitimosi informacija ir paramos tinklą, kad sustiprintų įvairaus pobūdžio Europos atsparumą ištikus ekstremaliajai situacijai ar krizei; mano, kad Jungtinės Karalystės dalyvavimas bet kokio tokio būsimo Europos karinės medicinos tinklo veikloje būtų naudingas abiem pusėms;

            Institucinės nuostatos ir valdymas

                  163.

                  atkreipia dėmesį į tai, kad visas susitarimas su Jungtine Karalyste – trečiąja šalimi, įskaitant nuostatas dėl vienodų sąlygų, konkretiems sektoriams būdingų klausimų ir teminių bendradarbiavimo bei žuvininkystės sričių, turėtų apimti bendros nuoseklios ir tvirtos visa apimančios valdymo sistemos sukūrimą, aprėpiant bendrą nuolatinę susitarimo priežiūrą ir valdymą, taip pat skaidrius ginčų sprendimo, atitikties ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus kartu su sankcijomis ir prireikus laikinosiomis priemonėms, atsižvelgiant į tai, kaip aiškinamos ir taikomos susitarimo nuostatos;

                  164.

                  laikosi nuomonės, kad būsimiems santykiams su visa Jungtine Karalyste turėtų būti taikomas bendras, išsamus ir horizontalus valdymo mechanizmas, įskaitant visus papildomus susitarimus, kurie gali būti sudaryti vėliau, kartu užtikrinant, kad nebūtų prieštaraujama Susitarime dėl išstojimo numatytoms nuostatoms ir vengiant neveiksmingumo; atkreipia dėmesį į tai, kad ginčų sprendimo mechanizmas turės būti tvirtas ir jame turėtų būti numatytos laipsniškos sankcijos bei teisių gynimo priemonės, kai nustatoma, kad viena iš šalių pažeidžia susitarimą, o toks mechanizmas turės užtikrinti veiksmingas, greitai įgyvendinamas ir atgrasomas teisių gynimo priemones; pabrėžia, kad Parlamentas ir toliau atidžiai stebės, kaip įgyvendinamos visos nuostatos; primena, kad JK, kaip buvusi valstybė narė, yra sukūrusi svarbias institucinio bendradarbiavimo ir dialogo su ES struktūras, kuriomis naudojantis taikyti šiuos horizontaliuosius susitarimus turėtų būti lengviau; pakartoja, jog ES, siekdama sukurti būsimą tvirtą partnerystę, tikisi, kad Jungtinės Karalystės užmojis dėl valdymo bus didesnis;

                  165.

                  primygtinai nurodo, kad absoliučiai būtina tokia valdymo sistema visapusiškai išsaugoti (išlaikant abiejų pusių savarankiškumą) ES teisę autonomiškai priimti sprendimus ir teisinę bei teismų tvarką, įskaitant Parlamento ir Tarybos, kaip ES teisėkūros institucijų, vaidmenį, taip pat ESTT, kaip vienintelės institucijos, galinčios aiškinti ES teisę ir ES pagrindinių teisių chartiją, vaidmenį; mano, kad pagal valdymo tvarkos nuostatas, grindžiamas ES teisės samprata, turi būti numatyta galimybė kreiptis į ESTT;

                  166.

                  teigiamai vertina pasiūlymą sukurti parlamentinės partnerystės asamblėją, skirtą Europos Parlamento ir JK parlamento nariams, kuri turėtų teisę gauti partnerystės tarybos informaciją ir teikti jai rekomendacijas, bei pabrėžia, kad susitarime turėtų būti numatytas teisinis pagrindas nuostatoms, kuriomis sudaroma galimybė sukurti šio organo institucinę struktūrą;

                  167.

                  reikalauja, kad būtų gerbiamas Parlamento vaidmuo, atliekamas įgyvendinant nuostatas dėl bendradarbiavimo reglamentavimo klausimais, siekiant užtikrinti jam galimybę vykdyti deramą politinę kontrolę ir garantuoti jo, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, teises ir prerogatyvas; primena Parlamento teisę būti informuotam apie susitarimo peržiūros tvarką;

                  168.

                  pabrėžia, kad visam susitarimui turėtų būti taikomos nuostatos dėl pilietinės visuomenės dialogo, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo ir konsultavimosi su abiem šalimis pagal Politinės deklaracijos 125 punktą, kuris visų pirma turėtų apimti socialinius partnerius, įskaitant organizacijas ir darbuotojų asociacijas, atstovaujančias tiek Jungtinėje Karalystėje gyvenantiems ir joje dirbantiems ES piliečiams, tiek ir ES dirbantiems ir gyvenantiems Jungtinės Karalystės piliečiams; primygtinai ragina sukurti vietos patarėjų grupes, kurios prižiūrėtų susitarimo įgyvendinimą;

                  169.

                  remia tolesnį JK, kaip trečiosios šalies stebėtojos, neatliekančios sprendimų priėmimo vaidmens, dalyvavimą ES nereguliuojamosiose agentūrose, pvz., transporto, aplinkos ar užimtumo srityse, taip pat galimus JK bendradarbiavimo susitarimus su panašiomis reguliavimo agentūromis, pvz., Europos cheminių medžiagų agentūra, Europos aviacijos saugos agentūra ir Europos jūrų saugumo agentūra, siekiant keistis duomenimis, geriausia praktika ir mokslo žiniomis; pakartoja savo raginimą Komisijai, atsižvelgiant į tai, kad JK yra Šengeno erdvei nepriklausanti trečioji šalis ir pagrindinė partnerė kovojant su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, apsvarstyti galimą būsimą praktinį JK valdžios institucijų ir ES agentūrų bendradarbiavimą teisingumo ir vidaus reikalų srityje;

            o
      o o

                  170.

                  paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Komisijai ir susipažinti Tarybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės vyriausybei ir parlamentui.

         (1)  OL L 58, 2020 2 27, p. 53.

         (2)  OL C 298, 2018 8 23, p. 24.

         (3)  OL C 346, 2018 9 27, p. 2.

         (4)  OL C 369, 2018 10 11, p. 32.

         (5)  OL C 162, 2019 5 10, p. 40.

         (6)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0016.

         (7)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0006.

         (8)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0033.

         (9)  UKTF(2020)14.

         (10)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0018.

         (11)  OL L 29, 2020 1 31, p. 7.

         (12)  OL C 34, 2020 1 31, p. 1.

         (13)  OL L 58, 2020 2 27, p. 53.

         (14)  Į būsimą susitarimą būtina įtraukti ad hoc mechanizmą, kuris padėtų išvengti vadinamosios apsikeitimo rizikos, siekiant apsaugoti vidaus rinką nuo situacijos, jei Jungtinė Karalystė nuspręstų iš trečiųjų šalių importuoti pigias prekes (kad patenkintų savo vidaus vartojimo poreikius) ir be muito eksportuoti savo vidaus produkciją į pelningesnę ES rinką. Šis Jungtinei Karalystei ir trečiosioms šalims naudingas reiškinys, kuriam negalima užkirsti kelio taikant kilmės taisykles, destabilizuotų Europos žemės ūkio sektorius, todėl tam reikia specialių veiksmų mechanizmų.

         (15)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

         (16)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

         (17)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

         (18)  2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (OL L 95, 2010 4 15, p. 1).

         (19)  OL L 335, 2008 12 13, p. 99.