title: 2008 m. gegužės 14 d. Tarybos rekomendacija dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių atnaujinimo 2008 m. ir dėl valstybių narių užimtumo politikos įgyvendinimo

text:
               29.5.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 139/57

      TARYBOS REKOMENDACIJA

   2008 m. gegužės 14 d.
   dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių atnaujinimo 2008 m. ir dėl valstybių narių užimtumo politikos įgyvendinimo
   (2008/399/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 99 straipsnio 2 dalį ir 128 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į 2008 m. kovo 13 d. ir 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2005 m. liepos mėn. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2005–2008 m.) (1) bei Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurie kartu sudaro Jungtines ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gaires. Valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti į Jungtines ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gaires savo nacionalinėse reformų programose (toliau – NRP).

               (2)

               Valstybės narės iki 2005 m. spalio mėn. pateikė savo NRP, kurias įvertinusi Komisija pateikė ataskaitą savo pranešime 2006 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimui.

               (3)

               2006 m. pavasario Europos Vadovų Taryba susipažino su šiais dokumentais ir nustatė keturias prioritetines sritis (MTTP ir inovacijos, verslo aplinka, užimtumo galimybės ir integruota energetikos politika), kuriose susitarė dėl keleto konkrečių veiksmų ir paragino valstybes nares juos užbaigti iki 2007 m. pabaigos.

               (4)

               Vadovaudamosi 2006 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadomis, valstybės narės pateikė nacionalinių reformų programų įgyvendinimo metines ataskaitas (toliau – įgyvendinimo ataskaitos). Komisija išnagrinėjo įgyvendinimo ataskaitas ir pateikė išvadas 2007 m. metinėje pažangos ataskaitoje.

               (5)

               Remiantis šia analize, 2007 m. valstybėms narėms buvo pateikta kiekvienai iš jų skirtų rekomendacijų. Siekiant nuosekliai ir darniai įgyvendinti Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją, šios rekomendacijos buvo patvirtintos viename dokumente – 2007 m. kovo 27 d. Tarybos rekomendacijoje 2007/209/EB dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių atnaujinimo 2007 m. ir dėl valstybių narių užimtumo politikos įgyvendinimo (3). Toks požiūris atitinka NRP bei įgyvendinimo ataskaitų integruotą struktūrą ir būtiną užimtumo gairių nuoseklumą su 99 straipsnio 2 dalyje numatytomis bendrosiomis ekonominės politikos gairėmis, kaip pabrėžiama Sutarties 128 straipsnio 2 dalyje.

               (6)

               Komisija išanalizavo 2007 m. įgyvendinimo ataskaitose išdėstytas priemones, kurių ėmėsi valstybės narės, atsižvelgdamos į rekomendacijas, ir pateikė jų analizę Strategijos ataskaitoje. Remiantis šia analize ir pripažįstant, kad struktūrinėms reformoms įgyvendinti reikia laiko, šiame dokumente siūloma beveik nekeisti šių rekomendacijų, tik patikslinti jas atsižvelgiant į pažangą, padarytą nuo jų priėmimo 2007 m. pavasarį.

               (7)

               Siekiant iki galo įgyvendinti Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją, šioje rekomendacijoje taip pat reikėtų pateikti konkrečias rekomendacijas euro zonos valstybėms narėms.

               (8)

               Kad būtų galima stiprinti reformų koordinavimo veiksmus ir suintensyvinti Taryboje vykstantį daugiašalės priežiūros procesą, valstybės narės turėtų nurodyti išsamius ir konkrečius veiksmus, kuriais atsižvelgiama į atskiroms valstybėms skirtas rekomendacijas ir dalykus, į kuriuos reikia atkreipti ypatingą dėmesį nacionalinėse reformų programose bei tolesnėse metinėse įgyvendinimo ataskaitose; be to, Komisija turėtų pateikti labiau analitinį siūlomų rekomendacijų pagrindą,

         REKOMENDUOJA, kad valstybės narės imtųsi atitinkamų veiksmų, vadovaudamosi priede pateiktomis gairėmis, ir praneštų apie savo tolesnius veiksmus kitose programose pagal atnaujintą Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. BAJUK

      (1)  OL L 205, 2005 8 6, p. 28.

      (2)  OL L 205, 2005 8 6, p. 21.

      (3)  OL L 92, 2007 4 3, p. 23.

      PRIEDAS
      BELGIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Belgijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Belgija padarė nemažą pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Belgija padarė tam tikrą pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas imtasi tam tikrų politikos priemonių, tačiau būtinos tolesnės reformos. Tam tikrų priemonių imtasi Tarybos išvadose nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse. Įgyvendinimo ataskaitoje taip pat konkrečiai atsižvelgiama į euro zonos šalims skirtas rekomendacijas.

                  4.

                  Kaip matyti iš Belgijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didele pažanga laikytina šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo politika ir daug žadantys bedarbių konsultavimo bei stebėsenos sistemos rezultatai.

                  5.

                  Belgijos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: darbo apmokestinimo naštos mažinimas, kartu stiprinant fiskalinį konsolidavimą ir gerinant darbo rinkos rezultatus. Atsižvelgiant į tai, Belgijai rekomenduojama:

                              —

                              stengtis toliau mažinti darbo apmokestinimo naštą siekiant priartinti ją prie kaimyninių šalių vidurkio, ypač mažinant žemos kvalifikacijos darbuotojams tenkančią mokesčių dalį, kartu stiprinant fiskalinį konsolidavimą,

                              —

                              stiprinti politikos priemones, kuriomis siekiama gerinti darbo rinkos našumą taikant visapusišką strategiją ir vadovaujantis integruotu darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros metodu, didinti dalyvavimą darbo rinkoje, mažinti regioninius skirtumus ir didinti dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą sistemoje.

                  6.

                  Be to, Belgijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: iki galo įgyvendinti strategiją, kuria siekiama užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, įskaitant išlaidų ribojimą, fiskalinį perteklių ir nuolatinį valdžios sektoriaus skolos mažinimą; skubiai imtis tolesnių priemonių, skirtų konkurencijai dujų ir elektros energijos rinkose didinti, taip pat pasitelkiant nepriklausomas bei veiksmingas reglamentavimo įstaigas ir taikant papildomas priemones dėl perdavimo ir paskirstymo operatorių; pastebimai padidinti įsipareigojimą skatinti MTTP ir inovacijas, ypač didinant viešąjį finansavimą bei jo poveikį ir visais lygiais plėtojant koordinuojamą politikos derinį; toliau įgyvendinti priemones, kuriomis didinamas vyresnio amžiaus darbuotojų ir pažeidžiamų visuomenės grupių užimtumas, stebėti jų poveikį ir prireikus imtis papildomų aktyvumą skatinančių priemonių.

            BULGARIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Bulgarijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą jos nacionalinės reformų programos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Iš esmės galima teigti, kad nacionalinėje reformų programoje daugiausia dėmesio skiriama reikiamiems uždaviniams, tačiau kai kuriose srityse turi būti parengtos konkrečios priemonės, visų pirma skirtos tolesniam administracinių gebėjimų stiprinimui, taip pat skubiam ir pastebimam biurokratizmo sumažinimui, kad verslo aplinka taptų dinamiškesnė ir konkurencingesnė. Atsižvelgiant į didėjantį ekonominį disbalansą, Bulgarijai ypač svarbu paspartinti savo nacionalinės reformų programos įgyvendinimą, siekiant sukurti būtinas sąlygas tvariam ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui vidutinės trukmės ir ilgesniu laikotarpiu.

                  3.

                  Kaip matyti iš nacionalinės reformų programos, didele pažanga laikytinas aiškus problemų analizavimas, tinkamas prioritetų nustatymas bei reformų seka ir didelė politinė atsakomybė. Įgyvendintos svarbios nuostatos dėl atidžios pažangos stebėsenos aukščiausiu politiniu lygiu, kurios turėtų tapti veiksminga priemone, užtikrinančia spartų ir veiksmingą nacionalinės reformų programos įgyvendinimą. Be to, nacionalinė reformų programa grindžiama griežta fiskaline politika, kuri yra tvirtas pagrindas reikiamoms struktūrinėms reformoms spartinti siekiant užtikrinti ilgalaikį ekonomikos augimą.

                  4.

                  Bulgarijos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia ir turi būti aiškiai nustatytas priemonių poveikis biudžetui ir išsamios stebėsenos bei vertinimo procedūros, yra šios: administraciniai gebėjimai, makroekonominis disbalansas, biurokratizmas ir darbo rinkos rezultatai. Atsižvelgiant į tai, Bulgarijai rekomenduojama:

                              —

                              skubiai toliau stiprinti administracinius gebėjimus, pirmiausia sutelkiant dėmesį į pagrindines valstybės funkcijas, įskaitant reguliavimo institucijas ir teismų sistemą,

                              —

                              stabdyti einamosios sąskaitos deficito augimą ir infliacinį spaudimą, visų pirma vykdant griežtą fiskalinę politiką, gerinant viešųjų išlaidų kokybę ir skatinant nuosaikų darbo užmokesčio augimą ir lankstų darbo užmokesčio nustatymą, kad darbo užmokesčio raida atitiktų našumo augimą,

                              —

                              patvirtinti naujas priemones ir skubiai įgyvendinti patvirtintas priemones, kad būtų pastebimai sumažintas biurokratizmas ir procedūrų gaišatis, siekiant gerinti verslo aplinką (visų pirma palankią MVĮ ir naujų įmonių steigimui), nes tai taip pat padės kovoti su korupcija,

                              —

                              didinti darbo jėgos pasiūlos kokybę ir užimtumo lygį gerinant aktyvios darbo rinkos politikos efektyvumą bei veiksmingumą ir toliau reformuoti švietimo sistemą, siekiant ugdyti tokio lygio įgūdžius, kurie geriau atitiktų darbo rinkos poreikius, ir mažinti mokyklos nebaigiančių žmonių skaičių.

                  5.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Bulgarijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: imtis papildomų priemonių ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui užtikrinti, ypač atsižvelgiant į galimą riziką, susijusią su pensijų pakankamumu ir tvarumu; užtikrinti visas būtinas sąlygas stipriai konkurencijai viešųjų paslaugų, teikiamų naudojantis tinklais, srityje; išplėtoti integruotą MTTP ir inovacijų politiką, kuria visų pirma siekiama reformuoti valstybinę MTTP sistemą, perorientuojant valstybės paramą MTTP vadovaujantis MTTP intensyvumo 2010 m. bendruoju tikslu, kad finansavimas taptų konkurencingesnis ir daugiausia dėmesio būtų skiriama svarbiausiems prioritetams; kovoti su nedeklaruojamu darbu stiprinant institucijų gebėjimus atlikti patikrinimus ir užtikrinti teisinį įgyvendinimą; baigti rengti mokymosi visą gyvenimą strategiją ir didinti dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą sistemoje.

            ČEKIJOS RESPUBLIKA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Čekijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Čekija padarė tam tikrą pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Čekija padarė tam tikrą pažangą vykdydama konkrečius įsipareigojimus prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad atsižvelgiant į Tarybos patvirtintas rekomendacijas imtasi tam tikrų politikos priemonių. Tam tikrų politikos priemonių imtasi ir Tarybos išvadose nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse.

                  4.

                  Kaip matyti iš Čekijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didele pažanga laikytina darni strategija, kuria siekiama gerinti įmonių reglamentavimo sistemą, darbo finansinio patrauklumo didinimo reformas, pradinių ir vidurinių mokyklų mokymo programų reformą, padidinti stojimą į aukštąsias mokyklas ir priimti mokymosi visą gyvenimą strategiją.

                  5.

                  Čekijos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: ilgalaikis valstybės finansų tvarumas visuomenės senėjimo sąlygomis, įsipareigojimų dėl viešųjų MTTP išlaidų vykdymas ir tolesnis jų veiksmingumo gerinimas, lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros darbo rinkoje gerinimas, didesnio švietimo ir profesinio mokymo efektyvumo bei teisingumo užtikrinimas ir dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą sistemoje didinimas. Atsižvelgiant į tai, Čekijai rekomenduojama:

                              —

                              siekiant gerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, nedelsiant įgyvendinti paskelbtą pensijų sistemos reformos programą, sveikatos priežiūros sistemos reformas ir pradėti įgyvendinti paskelbtas svarbias reformas,

                              —

                              stiprinti pastangas, kuriomis gerinamas įmonių, universitetų bei viešųjų MTTP įstaigų bendradarbiavimas ir MTTP suteikiami būtini žmogiškieji ištekliai, kartu didinant viešųjų investicijų į MTTP efektyvumą ir apimtį, kad būtų pasiekti MTTP skirtų išlaidų tikslai,

                              —

                              taikant integruotą darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros metodą, toliau modernizuoti užimtumo apsaugą, įskaitant teisės aktus, didinti švietimo ir profesinio mokymo efektyvumą bei teisingumą, ypač prisitaikymą prie darbo rinkos poreikių, suteikti paskatų investuoti į profesinį mokymą (ypač vyresnių ir žemos kvalifikacijos darbuotojų) ir didinti aukštojo mokslo studijų pasiūlos įvairovę.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Čekijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: gerinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą; paspartinti pažangą IRT srityje, įskaitant visoms e. Vyriausybės funkcijoms būtinos teisinės aplinkos sukūrimą ir jos raidos stebėseną; gerinti pažangių bendrovių galimybes gauti finansavimą, visų pirma toliau plėtojant rizikos kapitalo rinką; plėtoti verslumo ugdymą; geriau integruoti į darbo rinką nepalankioje socialinėje padėtyje esančias grupes; mažinti regioninius skirtumus; padėti derinti darbą ir šeimos gyvenimą; mažinti moterų bei vyrų darbo užmokesčio skirtumus ir įgyvendinti aktyvaus senėjimo strategiją.

            DANIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Danijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Danija darė labai didelę pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Danija taip pat padarė nemažą pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad imtasi tinkamų politikos priemonių Tarybos nurodytose dėmesio reikalaujančiose srityse.

                  4.

                  Kaip matyti iš Danijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didele pažanga laikytinas išsamus ir integruotas reformų planavimo bei įgyvendinimo metodas, taikomas sistemoje, kuria siekiama užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą bei aktyvų suinteresuotų šalių dalyvavimą.

                  5.

                  Nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Danijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: toliau įgyvendinti energijos tinklų tarpusavio sujungimo priemones siekiant gerinti elektros energijos bei dujų rinkų veikimą; didinti darbo jėgos pasiūlą ir dirbtas valandas vidutinės trukmės laikotarpiu, įskaitant papildomas paskatas dirbti ir papildomas vyresnio amžiaus darbuotojų, imigrantų ir jų palikuonių integravimo į darbo rinką priemones; ekonomiškai efektyviai stiprinti priemones, kuriomis siekiama tobulinti pradinį bei vidurinį ugdymą ir didinti moksleivių (studentų), baigiančių vidurinę mokyklą bei aukštąsias mokyklas, skaičių, jei paaiškėtų, kad norint pasiekti nustatytus plataus užmojo tikslus dabartinių iniciatyvų nepakanka.

            VOKIETIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Vokietijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Vokietija padarė nemažą pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą ir vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad imtasi tam tikrų politikos priemonių atsižvelgiant į Tarybos priimtas rekomendacijas. Imtasi tinkamų valstybės finansų konsolidavimo priemonių, o paslaugų sektoriaus konkurencingumo ir struktūrinio nedarbo mažinimo priemonių rezultatai buvo ne tokie geri. Tam tikrų priemonių imtasi Tarybos išvadose nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse. Įgyvendinimo ataskaitoje taip pat konkrečiai atsižvelgiama į euro zonos šalims skirtas rekomendacijas.

                  4.

                  Kaip matyti iš Vokietijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didelė pažanga padaryta šiais klausimais: viešųjų finansų konsolidavimas; aukšto lygio mokslinių tyrimų ir inovacijų stiprinimas; pažanga mažinant jaunimo nedarbą; ryžtinga vaikų priežiūros paslaugų plėtra.

                  5.

                  Vokietijos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: konkurencija paslaugų sektoriuje ir struktūrinis nedarbas. Atsižvelgiant į tai, Vokietijai rekomenduojama:

                              —

                              gerinti konkurencijos sistemą paslaugų sektoriuje, ypač toliau švelninant reglamentuojamiems amatams ir profesijoms taikomas ribojamąsias taisykles, gerinant viešųjų pirkimų procedūras ir veiksmingai reguliuojant didmeninę duomenų srauto prieigą,

                              —

                              spręsti struktūrinio nedarbo problemą laikantis nacionalinėje reformų programoje nustatytos reformų eigos. Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama žemos kvalifikacijos darbuotojų integravimui į darbo rinką taikant darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros metodą, pagal kurį didesnės galimybės įgyti kvalifikaciją derinamos su tolesnėmis mokesčių ir išmokų reformomis, ir teikiant veiksmingesnes įdarbinimo paslaugas bedarbiams pagrindinių pajamų paramos gavėjams.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Vokietijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą įtvirtinant pasiektą fiskalinį konsolidavimą, įskaitant tebevykstančią federalinės sistemos biudžetinių institucijų peržiūrą, taip pat atidžiai stebint sveikatos priežiūros reformos poveikį, kad būtų kontroliuojamas išlaidų augimas bei stiprinamas sveikatos priežiūros sektoriaus veiksmingumas; gerinti konkurencijos sistemą geležinkelio sektoriuje, toliau gerinti ją dujų bei elektros energijos tinkluose, kuriuose konkurencija tebėra nepakankama dėl didelės koncentracijos; toliau įgyvendinti „vieno langelio“ principą ir trumpinti įmonės steigimo laiką; atsižvelgiant į planuojamas priemones, skirtas skatinti mokymąsi visą gyvenimą, stiprinti tęstinį profesinį mokymą.

            ESTIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Estijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Estija darė labai didelę pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Estija taip pat padarė nemažą pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad imtasi tam tikrų politikos priemonių Tarybos nurodytose dėmesio reikalaujančiose srityse. Tam tikrų politikos priemonių imtasi konkurencijos politikos, aktyvios darbo rinkos politikos ir švietimo politikos srityse. Didžiausia pažanga pasiekta MTTP ir inovacijų politikos srityje. Estija nepadarė didesnės pažangos modernizuodama darbo teisę.

                  4.

                  Kaip matyti iš Estijos įgyvendinimo ataskaitos, didele pažanga laikytinas plataus užmojo, ilgalaikės ir sistemingos naujos MTTP ir inovacijų strategijos nustatymas; priemonės, kuriomis siekiama sudaryti palankias sąlygas naujų įmonių steigimui ir pažangių MVĮ finansavimui; pastebimas užimtumo padidėjimas ir aukštojo mokslo bei profesinio mokymo kokybę gerinančios priemonės.

                  5.

                  Estijos nacionalinės reformų programos politikos sritis, kurioje problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra užimtumas, nes šioje srityje iki šiol padaryta nedidelė darbo teisės modernizavimo pažanga.

                  6.

                  Nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Estijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: gerinti makroekonominį stabilumą ir riboti infliaciją tinkamomis struktūrinėmis reformomis ir ryžtinga fiskaline politika; dėti didesnes pastangas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad MTTP rezultatai būtų naudojami kuriant novatoriškas paslaugas arba produktus; skatinti glaudesnį universitetų ir įmonių bendradarbiavimą; pradėti naująją baudų neskyrimo bei mažinimo programą ir stiprinti konkurencijos užtikrinimą; stiprinti aktyvią darbo rinkos politiką ir didinti kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą įgyvendinant išsamią mokymosi visą gyvenimą strategiją, atitinkančią darbo rinkos poreikius; mažinti darbo rinkos nelankstumą skubiai modernizuojant darbo teisę ir skatinant lanksčias darbo formas.

            AIRIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Airijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Airija darė labai didelę pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Airija taip pat padarė nemažą pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad imtasi tinkamų politikos priemonių Tarybos nurodytose dėmesio reikalaujančiose srityse. Nors įgyvendinimo ataskaitoje konkrečiai neatsižvelgiama į euro zonos šalims skirtas rekomendacijas, į ją iš esmės įtrauktos atitinkamos su tuo susijusios priemonės.

                  4.

                  Kaip matyti iš Airijos nacionalinės reformų programos ir jos įgyvendinimo, didele pažanga laikytina išsami ir nuosekli nacionalinė strategija. Šiame dokumente taip pat pabrėžiamas Lisabonos proceso naudingumas, parodant jo vaidmenį nustatant prioritetus ir įgyvendinant konkrečius veiksmus, ir išskiriamas jo esminis vaidmuo sprendžiant globalizacijos problemas bei jos teikiamas galimybes.

                  5.

                  Nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Airijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos ateities uždavinius: sparčiau formuluoti konkrečias pensijų sistemos reformos priemones; sparčiau didinti dalyvavimą darbo rinkoje, įskaitant tolesnę pažangą kuriant visapusišką vaikų priežiūros paslaugų infrastruktūrą; toliau plėtoti migrantų integracijos į darbo rinką bei jų socialinės integracijos sistemą ir skirti ypatingą dėmesį paramai vyresnio amžiaus bei žemos kvalifikacijos darbuotojams; atidžiai stebėti būsto rinkos pokyčius, kurie turi įtakos trumpalaikiam ir vidutinės trukmės ekonomikos augimui.

            GRAIKIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Graikijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Graikija darė nuolatinę pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Graikija padarė tam tikrą pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas imtasi tam tikrų politikos priemonių. Tam tikrų priemonių imtasi Tarybos išvadose nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse. Įgyvendinimo ataskaitoje konkrečiai neminimos rekomendacijos, skirtos euro zonos šalims, nors aiškios nuorodos pateikiamos pridedamoje ataskaitos lentelėje.

                  4.

                  Kaip matyti iš Graikijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didele pažanga laikytinos tolesnės priemonės konsoliduojant valstybės finansus, skatinant moterų užimtumą, įgyvendinant vidaus rinkos teisės aktus ir gerinant verslo aplinką. Taip pat yra požymių, kad pasiekta tam tikra pažanga nustatant pensijų reformų, kuriomis siekiama gerinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą, įgyvendinimo terminus.

                  5.

                  Graikijos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: ilgalaikis fiskalinis tvarumas; viešojo administravimo reformos darbotvarkės įgyvendinimas; aktyvios darbo rinkos politikos konsolidavimas; didelio jaunimo nedarbo mažinimas; nedeklaruojamo darbo mažinimas ir švietimo bei mokymosi visą gyvenimą reformų spartinimas. Atsižvelgiant į tai, Graikijai rekomenduojama:

                              —

                              toliau siekti fiskalinio konsolidavimo bei skolos mažinimo ir sparčiai tęsti pensijų reformos įgyvendinimą siekiant pagerinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą,

                              —

                              įgyvendinti viešojo administravimo reformą stiprinant veiksmingus reglamentavimo, kontrolės bei vykdymo gebėjimus, modernizuojant žmogiškųjų išteklių politiką ir veiksmingai panaudojant struktūrinių fondų lėšas,

                              —

                              taikant integruotą darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros metodą, modernizuoti užimtumo apsaugą, įskaitant teisės aktus, taikomus visų formų sutartims, mažinti darbuotojams tenkančią mokesčių naštą, stiprinti aktyvią darbo rinkos politiką ir nedeklaruojamą darbą paversti oficialiu užimtumu,

                              —

                              spartinti švietimo ir mokymosi visą gyvenimą reformų įgyvendinimą siekiant gerinti kokybę ir prisitaikymą prie darbo rinkos poreikių, didinti dalyvavimą ir sudaryti sąlygas sklandžiai pradėti dirbti, ypač jaunimui.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Graikijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: toliau dėti pastangas infliaciniam spaudimui mažinti ir einamosios sąskaitos deficito priežastims pašalinti; paspartinti pastangas sukurti mokslinių tyrimų bei inovacijų strategiją ir didinti investicijas į MTTP; toliau gerinti vidaus rinkos teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę; paspartinti pažangą siekiant 2006 m. pavasarį Europos Vadovų Tarybos nustatytų MVĮ politikos tikslų; stiprinti konkurenciją laisvųjų profesijų sektoriuje; apsaugoti aplinką teikiant pirmenybę veiksmingam kietųjų atliekų bei nuotekų tvarkymui ir mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą; skatinti didesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje; mažinti mokyklos nebaigiančių žmonių skaičių ir priimti nuoseklią aktyvaus senėjimo strategiją.

            ISPANIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Ispanijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Ispanija padarė nemažą pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Ispanija padarė nemažą pažangą vykdydama įsipareigojimus trijose iš keturių prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad imtasi pakankamų politikos priemonių, atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas. Tam tikrų priemonių imtasi Tarybos išvadose nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse. Įgyvendinimo ataskaitoje taip pat konkrečiai atsižvelgiama į euro zonos šalims skirtas rekomendacijas.

                  4.

                  Kaip matyti iš Ispanijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didelė pažanga padaryta šiais klausimais: spartesnis negu planuota tikslingas valstybės skolos mažinimas, nemaža pažanga įgyvendinant MTTP ir inovacijų planą, pakankama pažanga siekiant užimtumo tikslo, ypač susijusio su moterų užimtumu.

                  5.

                  Ispanijos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: konkurencijos stiprinimas elektros energijos rinkose ir tolesnis švietimo gerinimas. Atsižvelgiant į tai, Ispanijai rekomenduojama:

                              —

                              imtis papildomų priemonių konkurencijai energijos sektoriuje didinti, visų pirma tęsiant su visų tarifų panaikinimu susijusį darbą siekiant užtikrinti, kad nebūtų kainų iškraipymų ir gerinant tarpvalstybinio tinklų sujungimo pajėgumus siekiant užtikrinti tiekimo patikimumą,

                              —

                              užtikrinti veiksmingą švietimo reformų įgyvendinimą, taip pat ir regionų lygiu, siekiant sumažinti mokyklos nebaigiančių žmonių skaičių.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Ispanijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: toliau dėti pastangas siekiant sumažinti infliacinį spaudimą, panaikinti einamosios sąskaitos deficito priežastis ir stebėti būsto rinkos pokyčius; stiprinti konkurenciją laisvųjų profesijų sektoriuje ir mažmeninės prekybos rinkose; įgyvendinti geresnio reglamentavimo programą ir prireikus gerinti reglamentavimo sistemą; parengti papildomas aplinkosaugos priemones, visų pirma sumažinti CO2 išmetimą į aplinką; imtis visų būtinų priemonių toliau modernizuoti užimtumo apsaugos politiką siekiant paskatinti darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą, kad būtų galima mažinti susiskaidymą ir didinti darbo ne visą darbo dieną patrauklumą; didinti našumą, gerinant įgūdžių bei inovacijos lygius; toliau dėti pastangas siekiant integruoti imigrantus į darbo rinką; toliau didinti galimybes naudotis vaikų priežiūros paslaugomis ir įgyvendinti pensijų bei sveikatos priežiūros reformas siekiant pagerinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą.

            PRANCŪZIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Prancūzijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Prancūzija darė nuolatinę pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Nuo 2007 m. vidurio reformos vyko sparčiau. Prancūzija taip pat padarė tam tikrą pažangą vykdydama įsipareigojimą keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad Prancūzija pradėjo įgyvendinti kai kurias priemones atsakydama į Tarybos jai pateiktas rekomendacijas, tačiau likusieji reformų reikalavimai tebėra itin svarbūs. Kitose Tarybos išvadose nurodytose dėmesio reikalaujančiose srityse buvo patvirtintos tam tikros priemonės, visų pirma pradėta svarbi reforma, kuria siekiama skatinti verslumą ir remti jaunus verslininkus. Tačiau įgyvendinimo ataskaitoje konkrečiai neatsižvelgiama į euro zonos šalims skirtas rekomendacijas.

                  4.

                  Iš Prancūzijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad didelė pažanga padaryta šiais klausimais: vykdomos MTTP ir inovacijų reformos; pasiekti konkrečių priemonių rezultatai IRT srityje; teikiama pirmenybė pramonės politikai (pôle de compétitivité); paskelbta apie reformą, kuria siekiama suteikti didesnę autonomiją universitetams, ir apie išsamias priemones darbo rinkos veikimui gerinti, įskaitant teisės aktų pakeitimus.

                  5.

                  Įgyvendinimo ataskaitoje pateikta pastebimai pakeista strategija, kurioje užimtumas numatomas kaip ekonominės politikos veiksnys, kuriuo siekiama stiprinti ekonomikos augimą. Nors buvo patvirtintas Galando akto rengimo antras etapas, tebėra būtina iki galo įgyvendinti ir įdiegti naujas priemones siekiant užtikrinti veiksmingą konkurenciją paslaugų rinkose. Svarbu, kad Prancūzija toliau stiprintų savo biudžetines pastangas, kuriomis siekiama vienu metu įgyvendinti suderintą reformų strategiją ir toliau konsoliduoti valstybės finansus. Reikia imtis svarbių arba tvarių tolesnių priemonių siekiant konsoliduoti biudžetą, didinti konkurenciją viešųjų paslaugų, teikiamų naudojantis tinklais, sektoriuose ir gerinti darbo rinkos veikimą. Atsižvelgiant į tai, Prancūzijai rekomenduojama:

                              —

                              užtikrinti valstybės finansų tvarumą, atsižvelgiant į gyventojų senėjimo tendenciją, stiprinant biudžeto konsolidavimą ir mažinant skolą, kad susiklosčius palankioms ciklinėms sąlygoms iki 2010 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. 2008 m. planuojamos derybos dėl pensijų sistemų turės būti grindžiamos 2003 m. pradėtos reformos svarbiais pasiekimais,

                              —

                              gerinti konkurencijos sistemą dujų bei elektros energijos sektoriuose ir imtis papildomų priemonių siekiant stiprinti konkurentų ir įprastinio operatoriaus konkurenciją krovininių vežimo geležinkeliu sektoriuje,

                              —

                              taikant integruotą darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros metodą, gerinti mokymosi visą gyvenimą efektyvumą ir modernizuoti užimtumo apsaugą, ypač siekiant kovoti su darbo rinkos susiskaidymu pagal darbo sutarčių rūšis ir palengvinti perėjimą nuo darbo pagal terminuotą darbo sutartį prie darbo pagal neterminuotą sutartį.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Prancūzijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: toliau stiprinti reglamentuojamų amatų ir profesijų konkurenciją, geresnio reglamentavimo politiką, įtraukiant poveikio įvertinimus, toliau didinti darbo jėgos pasiūlą ir finansinį darbo patrauklumą.

            ITALIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Italijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Italija padarė nemažą pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Taip pat padaryta tam tikra pažanga vykdant įsipareigojimus keturiose prioritetinėse srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad atsižvelgiant į Tarybos patvirtintas rekomendacijas imtasi tam tikrų politikos priemonių. Atsižvelgiant į Italijai tenkančio uždavinio mastą, dar reikia svarbių papildomų reformų. Tam tikrų politikos priemonių imtasi Tarybos išvadose nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse. Įgyvendinimo ataskaitoje taip pat konkrečiai atsižvelgiama į euro zonos šalims skirtas rekomendacijas.

                  4.

                  Kaip matyti iš Italijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didele pažanga laikytinos pirmosios priemonės siekiant gerinti verslo aplinką, konkurenciją laisvųjų profesijų bei finansinių paslaugų ir mažmeninio platinimo sektoriuose didinančios priemonės, neseniai sumažėjęs atsilikimas perkeliant ES teisės aktus ir e. Vyriausybės veiksmai, kuriais modernizuojamas viešasis sektorius.

                  5.

                  Italijos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: fiskalinis tvarumas, kurio siekiant reikia toliau dėti pastangas ir iki galo įgyvendinti bei prireikus užbaigti pensijų reformos procesą; didesnė konkurencija produktų bei paslaugų rinkose ir siekis visapusiškai įgyvendinti paskelbtas reformas; tolesnis regioninių užimtumo skirtumų mažinimas; švietimo ir mokymosi visą gyvenimą gerinimas. Atsižvelgiant į tai, Italijai rekomenduojama:

                              —

                              ryžtingai vykdyti fiskalinį konsolidavimą, visų pirma ribojant einamųjų pirminių išlaidų augimą, ir visapusiškai įgyvendinti bei tam tikrais atvejais užbaigti vykdomą pensijų reformos procesą, siekiant gerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą,

                              —

                              siekti tolesnės pažangos didinant konkurenciją produktų ir paslaugų rinkose, taip pat ryžtingai įgyvendinti paskelbtas reformas,

                              —

                              gerinti švietimo kokybę ir aktualumą darbo rinkai, skatinti mokymąsi visą gyvenimą, toliau kovoti su nedeklaruojamu darbu ir užtikrinti veiksmingą įdarbinimo paslaugų teikimą, taikant darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros metodą bei siekiant sumažinti regioninius skirtumus.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Italijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: padidinti investicijas į MTTP ir jų efektyvumą, nes, nepaisant teigiamų politikos pokyčių, reikia dėti daugiau pastangų, norint pasiekti 2010 m. tikslą ir pagerinti viešųjų išlaidų efektyvumą; stiprinti pastangas įvykdyti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo tikslus; gerinti reglamentavimo kokybę stiprinant ir visapusiškai įgyvendinant poveikio vertinimo sistemą (ypač MVĮ); infrastruktūros gerinimo planų įgyvendinimą, visų pirma teikiant paramą pietiniams regionams; toliau gerinti vaikų ir pagyvenusių asmenų priežiūros paslaugų teikimą siekiant padėti derinti darbą ir šeimos gyvenimą bei skatinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje; nustatyti nuoseklią aktyvaus senėjimo strategiją siekiant didinti vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumą, taip pat didinti pensijų pakankamumą.

            KIPRAS

                  1.

                  Atsižvelgiant į Kipro 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Kipras padarė nemažą pažangą 2005–2007 m. įgyvendindamas savo nacionalinę reformų programą. Kipras padarė nemažą pažangą vykdydamas konkrečius įsipareigojimus prioritetinėse srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad imtasi pakankamų politikos priemonių, atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas. Siekiant ilgalaikio valstybės finansų tvarumo, iš pradžių imtasi pakankamai veiksmingų priemonių sveikatos priežiūros sistemai reformuoti, tačiau nedaug pensijų reformos priemonių. Be to, tam tikrų priemonių buvo imtasi stiprinant mokymąsi visą gyvenimą, tačiau nedaug priemonių – reformuojant profesinio švietimo ir mokymo sistemą. Tam tikrų politikos priemonių imtasi Tarybos išvadose nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse.

                  4.

                  Kaip matyti iš įgyvendinimo ataskaitos, didelė pažanga padaryta šiais klausimais: fiskalinio konsolidavimo srityje tiek mažinant biudžeto deficitą, tiek valstybės skolą; parengta nauja bendros mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos kūrimo politika; palaikomi geri bendrieji užimtumo rodikliai, taikant labai įvairias aktyvios darbo rinkos priemones.

                  5.

                  Kipro nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose trūkumai turi būti šalinami pirmiausia, yra šios: su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų problemos sprendimas; neseniai patvirtintos 2007–2013 m. Nacionalinės mokymosi visą gyvenimą strategijos įgyvendinimas ir jaunimo profesinio mokymo galimybių bei galimybių darbo rinkoje didinimas. Atsižvelgiant į tai, Kiprui rekomenduojama:

                              —

                              imtis priemonių pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų reformoms sparčiau įgyvendinti ir nustatyti jų įgyvendinimo terminus siekiant gerinti fiskalinį tvarumą,

                              —

                              stiprinti mokymąsi visą gyvenimą ir toliau didinti jaunimo užimtumo bei profesinio mokymo galimybes įgyvendinant neseniai patvirtintą Nacionalinę mokymosi visą gyvenimą strategiją ir profesinio švietimo bei mokymo sistemų ir gamybinės praktikos sistemos reformas, įskaitant naują modernią gamybinės praktikos programą.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Kiprui bus svarbu toliau įgyvendinti priemones šiose srityse: konkurencingumo laisvųjų profesijų srityje gerinimo; privačiojo sektoriaus MTTP tolesnio skatinimo ir labai didelio moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumo mažinimo.

            LATVIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Latvijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Latvija padarė tam tikrą pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą, taip pat tam tikrą pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinių veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad pasiekta tam tikra pažanga įgyvendinant Tarybos priimtas rekomendacijas. Nevienodai veiksmingų priemonių imtasi 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse.

                  4.

                  Kaip matyti iš įgyvendinimo ataskaitos, didelė pažanga padaryta šiais klausimais: žengti pirmieji teigiami žingsniai žinių ir inovacijų srityje; pasiekta pažanga tam tikrais MVĮ ir verslumo klausimais; padidintas Konkurencijos institucijos vaidmuo atliekant rinkos priežiūrą; imtasi papildomų priemonių, kuriomis siekiama skatinti energijos naudojimo efektyvumą ir naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Latvija taip pat įgyvendino priemones, kuriomis sėkmingai sustiprino darbo rinkos veikimą.

                  5.

                  Latvijos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose trūkumai turi būti šalinami pirmiausia, yra šios: konkretesnės makroekonominio stabilumo užtikrinimo priemonės gresiant ekonomikos perkaitimui; tolesnis MTTP strategijos plėtojimas siekiant pagerinti prioritetų nustatymą ir didinti privačiojo sektoriaus dalyvavimą; ryžtingesnės darbo jėgos pasiūlos didinimo ir darbo jėgos įgūdžių stiprinimo priemonės. Atsižvelgiant į tai, Latvijai rekomenduojama:

                              —

                              taikyti labiau ribojančią fiskalinę politiką, atidžiai nustatant išlaidų prioritetus ir siekiant, darbo užmokesčio didėjimas atitiktų darbo našumo raidą, nes tai padėtų mažinti perkaitimą lemiančius veiksnius ir makroekonominio nestabilumo grėsmę,

                              —

                              sparčiau įgyvendinti mokslinių tyrimų bei inovacijų politikos reformas, siekiant įvykdyti užsibrėžtus plataus užmojo tikslus. Tai visų pirma taikytina politikos kryptims, kuriomis siekiama skatinti mokslinių tyrimų, švietimo įstaigų ir įmonių partnerystę,

                              —

                              taikant integruotą darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros metodą, stiprinti darbo jėgos pasiūlos bei našumo skatinant aktyvumą ir gerinant regioninį gyventojų judumą, didinant švietimo bei profesinio mokymo sistemų prisitaikymą prie darbo rinkos poreikių, įdiegiant mokymosi visą gyvenimą sistemą didinimo pastangas.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Latvijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: toliau gerinti reguliavimo aplinką, ypač taikant aiškią geresnio reglamentavimo politiką; vykdyti aktyvios darbo rinkos politiką bei gerinti galimybes naudotis vaikų priežiūros paslaugomis.

            LIETUVA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Lietuvos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas.

                  2.

                  Lietuva padarė nemažą pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Lietuva taip pat padarė tam tikrą pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, jog buvo imtasi nedaug politikos priemonių, atsižvelgiant į Tarybos priimtas rekomendacijas. Tam tikrų politikos priemonių imtasi Tarybos nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse.

                  4.

                  Kaip matyti iš Lietuvos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didelė pažanga padaryta šiais klausimais: patvirtintos MTTP prioritetinės sritys ir priimtas Profesinio mokymo įstatymas.

                  5.

                  Lietuvos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose įgyvendinimo priemonėmis problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: investicijų į MTTP ir jų veiksmingumo didinimas bei inovacijų rėmimas; darbo jėgos vidinio judumo didinimas, suaugusiųjų, ypač vyresnio amžiaus darbuotojų, dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose skatinimas, švietimo ir profesinio mokymo sistemų reforma siekiant užtikrinti jų kokybę ir atitikimą darbo rinkos poreikiams. Atsižvelgiant į tai, Lietuvai rekomenduojama:

                              —

                              sparčiau įgyvendinti MTTP ir inovacijų sistemos struktūrinę reformą siekiant didinti viešųjų išlaidų veiksmingumą ir sudaryti palankias sąlygas privačiojo sektoriaus investicijų šioje srityje, taip pat investicijų į inovacijas tradiciniuose nedaug pažangių technologijų taikančiuose sektoriuose, augimui,

                              —

                              stiprinti pastangas siekiant didinti kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą: šiuo tikslu gerinti regioninį judumą, reformuoti švietimo ir profesinio mokymo sistemas siekiant užtikrinti jų kokybę bei atitikimą darbo rinkos poreikiams ir įgyvendinti patikslintą mokymosi visą gyvenimą strategiją, kurioje ypatingas dėmesys skiriamas vyresnio amžiaus darbuotojų dalyvavimui darbo rinkoje.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Lietuvai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: didinti makroekonominį stabilumą ir riboti infliaciją; didinti tiesiogines užsienio investicijas; gerinti reguliavimo aplinkos efektyvumą, ypač daug dėmesio skiriant teisės aktų supaprastinimui; gerinti jaunimo įsidarbinimo galimybes; plėsti verslumo ugdymą; didinti galimybes naudotis vaikų priežiūros paslaugomis; stiprinti darbuotojų saugos ir sveikatos priežiūrą.

            LIUKSEMBURGAS

                  1.

                  Atsižvelgiant į Liuksemburgo 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos analizę bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas.

                  2.

                  Liuksemburgas padarė labai didelę pažangą 2005–2007 m. įgyvendindamas savo nacionalinę reformų programą. Liuksemburgas taip pat padarė tam tikrą pažangą vykdydamas įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad politikos priemonės, kurių imtasi atsižvelgiant į Tarybos nurodytas dėmesio reikalaujančias sritis, yra nevienodo lygio. Įgyvendinimo ataskaitoje taip pat konkrečiai atsižvelgiama į euro zonos šalims skirtas rekomendacijas.

                  4.

                  Kaip matyti iš Liuksemburgo 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didelė pažanga padaryta šiose srityse: investicijų, kuriomis siekiama integruoti ekonomiką į tarptautinę aplinką, pastangų kurti plataus masto supaprastinimo politiką, skirtą verslo poreikiams tenkinti, vaikų priežiūros infrastruktūrų plėtojimo, profesinio mokymo reformos ir naujų užimtumo formų diegimo.

                  5.

                  Nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Liuksemburgui bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: spartinti priemonių, kuriomis siekiama didinti vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumą, įgyvendinimą, visų pirma vykdant reformą, neskatinančią ankstyvo išėjimo į pensiją; imtis papildomų priemonių mažinti mokyklos nebaigiančių žmonių skaičių ir panaikinti dirbtines kliūtis tarp įvairių švietimo profilių; atidžiai stebėti neseniai patvirtintų jaunimo nedarbo mažinimo priemonių poveikį; ir, siekiant didesnio ekonominės aplinkos patrauklumo, reikia labiau remti konkurencingos rinkos kūrimą, geriau perkelti ES teisės aktus į nacionalinę teisę bei remti MVĮ. Taip pat svarbu, kad Liuksemburgas imtųsi veiksmų pensijų sistemai reformuoti siekdamas užtikrinti ilgalaikį tvarumą.

            VENGRIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Vengrijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Vengrija padarė nepakankamą pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Vengrija padarė tam tikrą pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad politikos priemonės, kurių imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas, buvo vienodo lygio. Tam tikrų politikos priemonių imtasi Tarybos išvadose nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse.

                  4.

                  Kaip matyti iš 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didele pažanga laikytina labai pagerėjęs fiskalinį konsolidavimas, įvairių struktūrinių reformų veiksmų patvirtinimas ir įgyvendinimas, įmonių steigimo laiko sutrumpinimas ir pastangos mažinti administracines išlaidas, sukurtos papildomos paskatos dirbti ir likti darbo rinkoje, o nedeklaruojamas darbas tampa oficialiu užimtumu.

                  5.

                  Vengrijos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: tolesnis fiskalinis konsolidavimas ir planuojamas perviršinio deficito koregavimas, tolesnis valstybės finansų tvarumo gerinimas, nepalankioje socialinėje padėtyje esančių grupių padėties darbo rinkoje gerinimas, nuolatinių regioninių užimtumo skirtumų mažinimas ir švietimo bei profesinio mokymo sistemų reforma. Atsižvelgiant į tai, Vengrijai rekomenduojama:

                              —

                              toliau įgyvendinti būtinas priemones, kad būtų užtikrintas pastovus valdžios sektoriaus deficito ir valstybės skolos santykio mažėjimas, vis didesnę reikšmę teikiant išlaidoms, taip pat nustatant nuodugnesnes bei išsamesnes fiskalines taisykles,

                              —

                              toliau reformuoti viešąjį administravimą, sveikatos priežiūros, pensijų bei švietimo sistemas siekiant užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą ir gerinti ekonominį efektyvumą. Turėtų būti taikomos priemonės, toliau ribojančios ankstyvą išėjimą į pensiją, mažinančios naujų neįgalumo pensijų gavėjų skaičių ir padedančios toliau pertvarkyti sveikatos priežiūrą,

                              —

                              stiprinti aktyvios darbo rinkos politiką siekiant pagerinti nepalankioje socialinėje padėtyje esančių grupių padėtį darbo rinkoje ir mažinti nuolatinius regioninius užimtumo skirtumus,

                              —

                              užtikrinti galimybę visiems dalyvauti aukštos kokybės švietime ir profesiniame mokyme bei kelti kvalifikaciją, taip pat didinti švietimo bei profesinio mokymo sistemų prisitaikymą prie darbo rinkos poreikių.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Vengrijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos ateities uždavinius: toliau reformuoti viešąją mokslinių tyrimų sistemą didinant viešųjų MTTP išlaidų veiksmingumą ir gerinant viešųjų ir privačių MTTP ryšius; sumažinti ir perorientuoti valstybės pagalbą; gerinti reguliavimo aplinką toliau mažinant administracinę naštą ir paprastinant teisės aktus; suteikti papildomų paskatų dirbti ir likti darbo rinkoje; užtikrinti geresnį darbo ir asmeninio gyvenimo suderinimą; baigti integruotos užimtumo ir socialinių paslaugų sistemos kūrimą; paversti nedeklaruojamą darbą oficialiu užimtumu ir įgyvendinti mokymosi visą gyvenimą strategiją.

            MALTA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Maltos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą, Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą ir vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Malta padarė nemažą pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Malta padarė didelę pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad imtasi nepakankamai politikos priemonių atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas. Taip pat nepakankamai politikos priemonių imtasi papildomose Tarybos nurodytose dėmesio reikalaujančiose srityse.

                  4.

                  Kaip matyti iš Maltos nacionalinės reformų programos ir jos įgyvendinimo, didele pažanga laikytinas jos valdymas ir pasiekta pažanga fiskalinio konsolidavimo srityje, pažanga stiprinant verslo aplinką, tam tikrų rinkų (pvz., uostų) liberalizavimas, bendrojo švietimo reformos ir IRT naudojimo didinimas.

                  5.

                  Nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose trūkumai turi būti šalinami pirmiausia, yra šios: konkurencijos politika ir darbo rinkos problemos. Atsižvelgiant į tai, Maltai rekomenduojama:

                              —

                              stiprinti konkurenciją, ypač mažinant valstybės pagalbą ir perorientuojant ją į horizontaliuosius tikslus, taip pat stiprinant konkurencijos instituciją ir imantis tolesnių laisvųjų profesijų liberalizavimo priemonių,

                              —

                              intensyvinti pastangas pritraukti į darbo rinką daugiau žmonių, ypač moterų ir vyresnio amžiaus darbuotojų; toliau stengtis kovoti su nedeklaruojamu darbu ir imtis tolesnių su išmokų sistema susijusių veiksmų siekiant didinti oficialaus įsidarbinimo patrauklumą.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Maltai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: toliau įgyvendinti ir sustiprinti sveikatos priežiūros reformos priemones; toliau gerinti reguliavimo aplinką supaprastinant teisės aktus, įdiegiant sistemingus poveikio vertinimus ir veiksmingai taikant „vieno langelio“ principą įmonių steigimui; įvairinti energijos šaltinius, taip pat didinant energijos efektyvumą, atsinaujinančiosios energijos išteklių naudojimą ir svarstyti galimybę prijungti Maltą prie Europos energetikos tinklų; tolesnėmis pastangomis didinti gyventojų išsimokslinimą ir mažinti anksti mokyklos nebaigiančių žmonių skaičių.

            NYDERLANDAI

                  1.

                  Atsižvelgiant į Nyderlandų 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Nyderlandai padarė didelę pažangą 2005–2007 m. įgyvendindami savo nacionalinę reformų programą. Nyderlandai darė nemažą pažangą vykdydami įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad imtasi tam tikrų politikos priemonių atsižvelgiant į Tarybos pateiktą rekomendaciją ir Tarybos išvadose nurodytas papildomas dėmesio reikalaujančias sritis, nors MTTP srityje tebėra nemažų sunkumų. Įgyvendinimo ataskaitoje taip pat konkrečiai atsižvelgiama į euro zonos šalims skirtas rekomendacijas.

                  4.

                  Nacionalinės reformų programos ir jos įgyvendinimo privalumai yra šie: pastangos mažinti administracinę naštą ir gerinti verslo aplinką; plataus užmojo planai energetikos ir klimato kaitos srityse; paskatos vaikų priežiūros paslaugų teikimui gerinti.

                  5.

                  Nyderlandų nacionalinės reformų programos politikos sritis, kurioje problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra darbo jėgos pasiūlos didinimas. Atsižvelgiant į tai, Nyderlandams rekomenduojama:

                              —

                              imtis tolesnių priemonių moterų, vyresnio amžiaus darbuotojų ir nepalankioje socialinėje padėtyje esančių gyventojų grupių darbo jėgos pasiūlai pagerinti, siekiant didinti bendrą dirbtų valandų skaičių ekonomikoje.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Nyderlandams bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: stiprinti pastangas, kuriomis siekiama didinti privačiojo sektoriaus išlaidas MTTP užtikrinant didesnį nuoseklumą pasitelkiant pastaruoju metu įdiegtas naujas politikos valdymo struktūras ir įdiegiant nuoseklią MTTP ir inovacijų strategiją, kurioje būtų sprendžiamas privačiųjų MTTP ir viešųjų mokslinių tyrimų sistemos bei užsienio MTTP investicijų santykio klausimas.

            AUSTRIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Austrijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Austrija padarė didelę pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Austrija padarė nemažą pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad imtasi nedaug politikos priemonių atsižvelgiant į Tarybos pateiktą rekomendaciją dėl užimtumo. Tam tikrų priemonių imtasi Tarybos išvadose nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse. Įgyvendinimo ataskaitoje taip pat konkrečiai atsižvelgiama į euro zonos šalims skirtas rekomendacijas.

                  4.

                  Kaip matyti iš Austrijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didelė pažanga padaryta šiais klausimais: gera praktika inovacijų stiprinimo srityje, pvz., „naujovių talonų“ sistema; padidintas MTTP biudžetas, atitinkantis 3 % tikslą; sukurtas klimato ir energetikos fondas; sėkmingai taikomas ir toliau plėtojamas Austrijos darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros modelis.

                  5.

                  Austrijos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: vyresnių darbuotojų skaičiaus darbo rinkoje didinimas, nepalankioje socialinėje padėtyje esančio jaunimo įgūdžių ugdymas ir įsidarbinimo galimybių gerinimas. Atsižvelgiant į tai, Austrijai rekomenduojama:

                              —

                              toliau didinti paskatas vyresnio amžiaus darbuotojams tęsti darbą, įgyvendinant visapusišką strategiją, apimančią sustiprintą su profesija susijusį mokymą, darbo sąlygų pritaikymą ir ankstyvo išėjimo į pensiją sąlygų griežtinimą; ir gerinti socialiai pažeidžiamų jaunų žmonių išsilavinimą.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Austrijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: stiprinti fiskalinį koregavimą, kad iki 2010 m. būtų pasiektas subalansuoto biudžeto tikslas; didinti konkurenciją paslaugų, visų pirma laisvųjų profesijų, sektoriuje; stiprinti verslumo ugdymą; nustatyti tolesnes šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo politikos kryptis ir priemones; spręsti lyčių segregacijos darbo rinkoje problemą, įskaitant tolesnį galimybių naudotis vaikų priežiūros paslaugomis didinimą.

            LENKIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Lenkijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą, Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą ir vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Lenkija padarė nedidelę pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą ir nedidelę pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad politikos priemonės, kurių imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas, yra nevienodo lygio. Tam tikrų politikos priemonių imtasi Tarybos išvadose nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse.

                  4.

                  Kaip matyti iš Lenkijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didelė pažanga laikytinas verslumo didinimui skiriamas dėmesys; veiksmai siekiant mažinti darbo apmokestinimo naštą; aktyvios darbo rinkos priemonėms skiriama pirmenybė ir lėšos; stiprus nacionalinės reformų programos prioritetų ryšys su ES finansavimu.

                  5.

                  Lenkijos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: didesnis įsipareigojimas stiprinti valstybės finansų tvarumą; energingas reguliavimo gerinimas ir viešųjų paslaugų, teikiamų naudojant tinklus, rinkų atvėrimo skatinimas; MTTP reformų įgyvendinimas; tolesnės priemonės mažam vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumui didinti; didesnis dėmesys labiausiai pažeidžiamoms visuomenės grupėms vykdant aktyvią darbo rinkos politiką; mokymosi visą gyvenimą strategijos įdiegimas. Atsižvelgiant į tai, Lenkijai rekomenduojama:

                              —

                              stiprinti fiskalinį konsolidavimą ir papildyti valstybės biudžeto deficito nominalųjį stabilumą (deficito viršutinę ribą) taikant papildomus išlaidų kontrolės stiprinimo mechanizmus,

                              —

                              gerinti konkurencijos sąlygas viešųjų paslaugų, teikiamų naudojant tinklus, srityje, įskaitant energetikos rinkas, inter alia, peržiūrint reguliavimo institucijų vaidmenį,

                              —

                              tęsti viešojo mokslinių tyrimų sektoriaus reformą siekiant stiprinti MTTP ir inovacijas, taip pat įgyvendinti privačiojo sektoriaus MTTP sistemą,

                              —

                              siekiant plėtoti integruotą darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros metodą, didinti aktyvios darbo rinkos politikos lygį ir veiksmingumą, ypač vyresnio amžiaus žmonių ir skurdo pažeidžiamų grupių atžvilgiu, peržiūrėti išmokų sistemas siekiant padidinti paskatas dirbti, įdiegti mokymosi visą gyvenimą strategiją, modernizuoti švietimo ir profesinio mokymo sistemas atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius.

                  6.

                  Be to, remiantis pasiekta pažanga, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Lenkijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: modernizuoti transporto infrastruktūrą; paspartinti įmonių registracijos procesą; užtikrinti e. Vyriausybės programų įgyvendinimą laiku; gerinti vidaus rinkos teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę; gerinti vaikų priežiūros paslaugų teikimą siekiant padėti derinti darbą ir šeimyninį gyvenimą.

            PORTUGALIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Portugalijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Portugalija padarė nemažą pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Portugalija padarė nemažą pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad imtasi pakankamų politikos priemonių atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas. Politikos priemonių imtasi ir Tarybos išvadose nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse. Įgyvendinimo ataskaitoje taip pat konkrečiai atsižvelgiama į euro zonos šalims skirtas rekomendacijas.

                  4.

                  Kaip matyti iš Portugalijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didele pažanga laikytina pasiekta pažanga koreguojant fiskalinį disbalansą ir skatinant tvarias viešojo administravimo, pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų reformas, taip pat atveriant galimybes verslui ir įgyvendinant Technologijų planą.

                  5.

                  Portugalijos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: valstybės finansų konsolidavimas, kartu toliau gerinant jų kokybę bei tvarumą, ir viešųjų išlaidų panaudojimas Portugalijos ekonomikos augimo potencialui stiprinti; švietimo sistemos efektyvumo didinimas, ypač gerinant išsilavinimo lygį ir mažinant mokyklos nebaigiančių žmonių skaičių; užimtumo apsaugos modernizavimas siekiant mažinti darbo rinkos susiskaidymą. Atsižvelgiant į tai, Portugalijai rekomenduojama:

                              —

                              vykdant fiskalinio konsolidavimo veiksmus ir įgyvendinant viešojo administravimo reformą perorientuoti viešąsias išlaidas, skiriant jas tikslams, palankesniems potencialiam ekonomikos augimui, ir kartu užtikrinant griežtą bendrą viešųjų išlaidų kontrolę,

                              —

                              toliau dėti pastangas siekiat gerinti švietimo sistemos veiksmingumą, ypač didinant jaunimo išsilavinimo lygį ir mažinant mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių, remiantis pasiektais rezultatais, ir plėtojant profesinio mokymo sistemą, atitinkančią darbo rinkos poreikius ir grindžiamą Nacionaline kvalifikacijų sistema,

                              —

                              toliau dėl pastangas modernizuoti užimtumo apsaugą, įskaitant teisės aktus, kuriais siekiama sumažinti didelę darbo rinkos segmentaciją, taikant darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros metodą.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Portugalijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos ateities uždavinius: tvariai mažinti einamosios sąskaitos deficitą; toliau gerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą; tęsti Technologijų plano įgyvendinimą, stiprinti mokslinių tyrimų, aukštojo mokslo bei pramonės tarpusavio ryšius, ir toliau didinti privačiojo sektoriaus dalyvavimą; tęsti energetikos sektoriaus liberalizavimo procesą ir užtikrinti veiksmingą konkurenciją finansinių paslaugų rinkoje; toliau įgyvendinti geresnio reglamentavimo programą, ypač stiprinti poveikio vertinimo sistemą; mažinti atsilikimą perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę; tęsti visų priemonių, skirtų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimui sumažinti įgyvendinimą; toliau kovoti su socialinei sanglaudai kliudančiais veiksniais.

            RUMUNIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Rumunijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą jos nacionalinės reformų programos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Apskritai galima tvirtinti, kad nacionalinėje reformų programoje daugiausia dėmesio skiriama svarbiausiems klausimams. Tačiau programai trūksta užmojo kai kuriose esminėse srityse, pvz., administracinių gebėjimų stiprinimo ir verslo aplinkos gerinimo srityje. Kitose srityse kartais trūksta informacijos apie priemonių turinį, įgyvendinimo terminus ir paramą iš biudžeto, todėl sunku įvertinti, ar šios priemonės bus tinkamos nurodytoms problemoms spręsti ir sunkumams įveikti.

                  3.

                  Kaip matyti iš programos, didele pažanga laikytinos iniciatyvos, kuriomis siekiama įgyvendinti vidutinės trukmės laikotarpio išlaidų sistemą, sumažinti su darbo užmokesčiu nesusijusias darbo išlaidas ir reformuoti mokslinių tyrimų sistemas.

                  4.

                  Rumunijos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: administracinių gebėjimų stiprinimas, ekonomikos perkaitimo stabdymo priemonės, biudžeto planavimo ir išlaidų kokybės gerinimas; kova su biurokratizmu, darbo jėgos pasiūlos aktyvinimas ir gebėjimų lygių gerinimas. Atsižvelgiant į tai, Rumunijai rekomenduojama:

                              —

                              skubiai stiprinti administracinius gebėjimus tiek centriniu, tiek vietos valdžios lygiais stiprinant veiksmingus reguliavimo, kontrolės bei vykdymo pajėgumus,

                              —

                              užkirsti kelią prociklinei fiskalinei politikai siekiant sustabdyti einamosios sąskaitos deficito didėjimą ir infliaciją lemiančius veiksnius, darbo užmokesčio didėjimą derinti su našumo augimu ir gerinti biudžeto planavimą bei įvykdymą, taip pat valstybės finansų kokybę, persvarstant viešųjų išlaidų struktūrą ir mažinant valstybės pagalbą bei ją perorientuojant į horizontaliuosius tikslus,

                              —

                              imtis skubių priemonių siekiant pastebimai sumažinti administracines procedūras ir patvirtinimo procedūros vilkinimą, siekiant darnios geresnio reglamentavimo politikos ir per ją geresnės verslo aplinkos; tai taip pat padės kovoti su korupcija,

                              —

                              įgyvendinti integruotą užimtumo, aktyvumo ir našumo didinimo metodą, ypač spartinant švietimo sistemos reformas, kad ši geriau prisitaikytų prie darbo rinkos poreikių, mažinant mokyklos nebaigiančių žmonių skaičių ir pastebimai padidinant suaugusiųjų dalyvavimą švietimo ir profesinio mokymo veikloje; ir paversti natūrinį bei pusiau natūrinį ūkininkavimą tvariu užimtumu.

                  5.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Rumunijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: imtis papildomų priemonių ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui užtikrinti, ypač atsižvelgiant į galimą riziką, susijusią su pensijų pakankamumu ir tvarumu; stiprinti mokslinių tyrimų bazės susiskaidymo mažinimo priemones, kartu užtikrinant, kad planuojamas viešojo mokslinių tyrimų finansavimo padidinimas duotų didelės naudos energingai įgyvendinant nacionalinę MTTP bei inovacijų strategiją ir nuolat stebint jos rezultatus; toliau taikyti labiau integruotą infrastruktūros plėtros ir IRT sklaidos metodą; stiprinti kovą su nedeklaruojamu darbu; gerinti viešųjų įdarbinimo paslaugų veiksmingumą ir geografinę aprėptį, visų pirma siekiant padėti socialiai pažeidžiamoms visuomenės grupėms.

            SLOVĖNIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Slovėnijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas.

                  2.

                  Slovėnija padarė nemažą pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Slovėnija taip pat padarė tam tikrą pažangą vykdydama įsipareigojimus, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad imtasi tam tikrų politikos priemonių atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas. Politikos priemonių imtasi Tarybos išvadose nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse. Įgyvendinimo ataskaitoje konkrečiai neminimos rekomendacijos, skirtos euro zonos šalims, nors aiškios nuorodos pateikiamos pridedamoje ataskaitos lentelėje.

                  4.

                  Kaip matyti iš 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didele pažanga laikytina pažanga konsoliduojant valstybės finansus; socialinių partnerių dalyvavimas rengiant visas pagrindines darbo rinkos reformas; pastangos stiprinti švietimo bei stipendijų sistemų ir ekonomikos tarpusavio ryšį; įmonės steigimo laiko trumpinimas ir administracinės naštos mažinimas. Slovėnijos įstojimas į euro zoną yra svarbiausias šalies makroekonominis laimėjimas.

                  5.

                  Nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: tolesnė pensijų reforma ir veiksmingas aktyvaus senėjimo strategijos įgyvendinimas; daugiau dėmesio turėtų būti skirta lankstesnei darbo rinkai, derinamai su veiksmingesniu individualizuotu požiūriu į aktyvios darbo rinkos politikos įgyvendinimą. Atsižvelgiant į tai, Slovėnijai rekomenduojama:

                              —

                              imtis tolesnių veiksmų pensijų sistemos reformai stiprinti ir aktyviam senėjimui skatinti, siekiant didinti vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygį ir gerinti ilgalaikį tvarumą,

                              —

                              taikant integruotą darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros metodą ir remiantis dabartinėmis reformomis, skatinti didesnį darbo sutarčių nuostatų lankstumą siekiant kovoti su darbo rinkos segmentacija, dėl kurios daugiausia kenčia jaunimas, ir toliau gerinti įdarbinimo paslaugų veiksmingumą, visų pirma asmenų, kurių įsidarbinimo perspektyvos nedidelės, atveju.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Slovėnijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: sustiprinti nacionalinių mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijų įgyvendinimą ir prireikus jas plėtoti; taip pat, siekiant mažinti infliaciją, didinti konkurenciją paslaugų sektoriuje, ypatingą dėmesį skiriant mažmeninei prekybai, finansinėms paslaugoms, kai kurioms komunalinėms paslaugoms ir laisvosioms profesijoms; gerinti energijos efektyvumo didinimo priemonių įgyvendinimą, visų pirma susijusį su CO2 išmetimu ir neįvykdytais Kioto tikslais; įgyvendinti plataus užmojo planus siekiant stiprinti švietimo sistemos ir darbo rinkos tarpusavio ryšį.

            SLOVAKIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Slovakijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos analizę bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Slovakija padarė tam tikrą pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Taip pat padaryta nedidelė pažanga vykdant įsipareigojimus keturiose prioritetinėse srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad politikos priemonės, kurių imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas, yra nevienodo lygio. Būtina tęsti reformas siekiant didinti išlaidas MTTP ir švietimui, įgyvendinti strategijas mikroekonomikos srityje ir spręsti ilgalaikio nedarbo problemas bei baigti švietimo ir mokymo reformą. Taikomos nevienodo lygio priemonės Tarybos išvadose nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse.

                  4.

                  2007 m. Slovakijos įgyvendinimo ataskaitos privalumai: prognozuojamas valstybės finansų deficito sumažėjimas 2007 m. iki mažiau nei 3 % BVP; įvairių strateginių dokumentų priėmimas MTTP ir inovacijų, energijos efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos šaltinių srityse; dalinis „vieno langelio“ principo įgyvendinimas įmonių steigimui; užimtumo teisės aktų persvarstymas; mokymosi visą gyvenimą strategijos priėmimas; pastangos keisti aktyvios darbo rinkos politiką, kad ji geriau atspindėtų darbo rinkos raidą.

                  5.

                  Slovakijos nacionalinės reformų programos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: išlaidų švietimui, MTTP ir inovacijoms didinimas; reguliavimo aplinkos gerinimas; ilgalaikio nedarbo problemos sprendimas; švietimo bei profesinio mokymo sistemos reformos užbaigimas ir jos kokybės gerinimas atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius. Atsižvelgiant į tai, Slovakijai rekomenduojama:

                              —

                              tinkamai įgyvendinti nuoseklią MTTP ir inovacijų strategiją, ypatingą dėmesį skiriant viešojo mokslinių tyrimų sektoriaus institucijų reformai ir pastebimam verslo bei mokslo bendradarbiavimo gerinimui perskirstant išteklius MTTP bei inovacijoms ir švietimui,

                              —

                              gerinti reguliavimo aplinką, ypač įgyvendinant visapusišką geresnio reglamentavimo strategiją, apimančią poveikio vertinimą ir esamų teisės aktų supaprastinamą,

                              —

                              taikant integruotą darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros metodą, užtikrinti mokymosi visą gyvenimą strategijos įgyvendinimą atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius, užbaigti pradinio bei vidurinio ugdymo ir aukštojo mokslo reformas siekiant pagerinti kvalifikacijos ir įgūdžių lygius bei padidinti užimtumo galimybes, ypač ilgalaikių bedarbių ir socialiai pažeidžiamų visuomenės grupių atveju.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Slovakijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: toliau plėtoti IRT politiką, ypač plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą; visapusiškai įgyvendinti „vieno langelio“ principą, taikomą įmonių steigimui; pradėti verslumo ugdymą; didinti konkurenciją elektros energijos tiekimo srityje; mažinti moterų ir vyrų darbo užmokesčio ir užimtumo skirtumus; rengti aktyvaus senėjimo strategiją ir sudaryti jaunimui daugiau įsidarbinimo galimybių.

            SUOMIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Suomijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą, Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą ir vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Suomija padarė labai didelę pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Suomija padarė nemažą pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad imtasi tam tikrų politikos priemonių atsižvelgiant į Tarybos nurodytas papildomas dėmesio reikalaujančias sritis. Įgyvendinimo ataskaitoje taip pat konkrečiai atsižvelgiama į euro zonos šalims skirtas rekomendacijas.

                  4.

                  Kaip matyti iš 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didele pažanga laikytinos tebevykdomos reformos, kuriomis siekiama toliau gerinti nacionalinės inovacijų sistemos veikimą, ir užfiksuotas vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo padidėjimas.

                  5.

                  Nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Suomijai bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos uždavinius: tęsti reformas, kuriomis siekiama gerinti konkurenciją ir našumą kai kurių paslaugų sektoriuje, ir sukurti reikiamą poveikį aukštiems kainų lygiams mažinti; įgyvendinti paskelbtas Kioto tikslo įgyvendinimo priemones; tolesnėmis reformomis spręsti darbo rinkos problemas, ypač siekiant mažinti didelį struktūrinį nedarbą, visų pirma žemos kvalifikacijos darbuotojų, įskaitant jaunimą, nedarbą, ir atsižvelgti į potencialų ekonominės migracijos poveikį.

            ŠVEDIJA

                  1.

                  Atsižvelgiant į Švedijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą, Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą ir vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Švedija padarė labai didelę pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Švedija taip pat padarė labai didelę pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad imtasi tinkamų politikos priemonių Tarybos nurodytose dėmesio reikalaujančiose srityse.

                  4.

                  Kaip matyti iš Švedijos 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didelė pažanga laikytinas reglamentavimo supaprastinimo veiksmų planas ir įsipareigojimas gerinti poveikio vertinimo sistemą; pasiekta pažanga didinant darbo jėgos pasiūlą ir mažinant nedarbą; tausus energijos naudojimas; pasiekta pažanga didinant viešąsias investicijas į MTTP.

                  5.

                  Ateityje Švedijai bus svarbu imtis tolesnių reglamentavimo priemonių konkurencijai didinti, ypač paslaugų srityje, ir pastarojo meto reformoms, kuriomis norima padidinti paskatas dirbti, mažinti jaunimo nedarbą, didinti imigrantų užimtumą ir iš naujo integruoti žmones, kuriems buvo taikomos su nedarbingumu dėl ligos susijusios schemos, įgyvendinti ir jų poveikiui įvertinti.

            JUNGTINĖ KARALYSTĖ

                  1.

                  Atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės 2007 m. įgyvendinimo ataskaitą, Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą ir vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Jungtinė Karalystė padarė didelę pažangą 2005–2007 m. įgyvendindama savo nacionalinę reformų programą. Jungtinė Karalystė padarė nemažą pažangą vykdydama įsipareigojimus keturiose prioritetinėse veiksmų srityse, dėl kurių 2006 m. pavasarį susitarė Europos Vadovų Taryba.

                  3.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitos matyti, kad imtasi pakankamų politikos priemonių atsižvelgiant į Tarybos pateiktą rekomendaciją. Pakankamų politikos priemonių imtasi ir Tarybos išvadose nurodytose papildomose dėmesio reikalaujančiose srityse.

                  4.

                  Kaip matyti iš Jungtinės Karalystės 2007 m. įgyvendinimo ataskaitos, didele pažanga laikytini planai taikyti integruotą užimtumo ir gebėjimų metodą, veiksmai, kuriais siekiama sukurti verslui palankią reguliavimo aplinką, ir į ateitį orientuotos energetikos politikos planai.

                  5.

                  Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos politikos sritis, kurioje problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra gebėjimų lygių kėlimas siekiant padidinti našumą ir sumažinti kai kurių žmonių nepalankią padėtį darbo rinkoje. Atsižvelgiant į tai, Jungtinei Karalystei rekomenduojama:

                              —

                              įgyvendinti neseniai priimtus planus siekiant pastebimai pagerinti gebėjimų lygius ir nustatyti integruotą užimtumo bei įgūdžių gerinimo metodą siekiant didinti našumą ir galimybes nepalankioje padėtyje esančioms visuomenės grupėms.

                  6.

                  Be to, nacionalinės reformų programos vykdymo laikotarpiu Jungtinei Karalystei bus svarbu sutelkti dėmesį į šiuos ateities uždavinius: palaipsniui didinti būsto pasiūlą siekiant patenkinti numatomą didelę paklausą vidutinės trukmės laikotarpiu; užtikrinti pažangą siekiant Jungtinės Karalystės MTTP intensyvumo tikslo visapusiškai įgyvendinant neseniai persvarstytą MTTP ir užimtumo politiką, visų pirma geriau atsižvelgiant į konkrečius paslaugų sektoriaus poreikius.

            EURO ZONOS VALSTYBĖS NARĖS

                  1.

                  Atsižvelgiant į 2007 m. euro zonos valstybių narių įgyvendinimo ataskaitas ir Komisijos atliktą pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo pažangos įvertinimą bei vadovaujantis Jungtinėmis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, galima padaryti tokias išvadas:

                  2.

                  Iš įgyvendinimo ataskaitų matyti, kad euro zonos valstybės narės padarė tam tikrą pažangą įgyvendindamos euro zonos veikimą gerinančias politikos priemones.

                  3.

                  Siekiant įvykdyti rekomendacijas mikroekonomikos ir užimtumo srityse, būtinos svarbios tolesnės reformos. Reikia toliau palaikyti 2007 m. makroekonomikos srityje pasiektą pažangą.

                  4.

                  Kaip matyti iš 2007 m. euro zonos valstybių narių įgyvendinimo ataskaitų, didele pažanga laikytinas biudžeto koregavimas 2007 m., finansų rinkos integraciją skatinančių teisės aktų įgyvendinimas ir derybų dėl darbo užmokesčio sistemos, palankesnes lanksčiam darbo užmokesčiui kai kuriose valstybėse narėse.

                  5.

                  Euro zonos politikos sritys, kuriose problemos turi būti sprendžiamos pirmiausia, yra šios: valstybės finansų tvarumas ir jų įnašas į ekonomikos augimą; konkurencija produktų, ypač paslaugų rinkose, finansinė integracija ir konkurencija mažmeninių finansinių paslaugų sektoriuje siekiant palengvinti prisitaikymą ir nustatyti lankstesnes kainas; tinkama darbo užmokesčio raida bendruoju, sektorių, regionų ir profesijų lygiais atsižvelgiant į našumo raidą, kad būtų užtikrintas konkurencingumas; darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra laikantis sutartų bendrų principų; didesnis darbo jėgos judumas siekiant paskatinti darbo rinkos prisitaikymą.

                  6.

                  Atsižvelgiant į tai, euro zonos valstybėms narėms, be kiekvienai konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų, rekomenduojama:

                              —

                              tęsti biudžeto konsolidavimą įgyvendinant vidutinės trukmės laikotarpio tikslus pagal Stabilumo ir augimo paktą, taigi siekiant, kad metinis struktūrinis koregavimas būtų mažiausiai 0,5 % BVP; 2007 m. balandžio mėn. euro grupė susitarė dėl to, kad „pasinaudodamos palankiomis ciklinėmis sąlygomis dauguma euro zonai priklausančių valstybių narių pasiektų vidutinės trukmės laikotarpio tikslus 2008 m. arba 2009 m., o visos šios valstybės šiuos tikslus turėtų pasiekti vėliausiai 2010 m.“. Pasiekus vidutinės trukmės laikotarpio tikslus biudžeto padėtis turėtų būti išlaikyta,

                              —

                              gerinti valstybės finansų kokybę persvarstant viešąsias išlaidas bei apmokestinimą ir modernizuojant viešąjį administravimą, siekiant didinti našumą ir inovacijų lygį. Taip būtų prisidėta prie ekonomikos augimo, užimtumo ir fiskalinio tvarumo tikslų,

                              —

                              veiksmingai įgyvendinti konkurenciją didinančias priemones, ypač paslaugų sektoriuje, ir sustiprinti visapusišką finansų rinkų integraciją bei konkurenciją mažmeninių finansinių paslaugų sektoriuje skatinančias priemones, kartu didinant stabilumo priemones ir stiprinant priežiūros konvergenciją,

                              —

                              gerinti lankstumą ir užimtumo garantijas darbo rinkose, inter alia, įgyvendinant darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus, pritaikytus konkrečioms kiekvienos valstybės narės aplinkybėms ir visapusiškai atitinkančius stabilius ir tvarius viešuosius biudžetus, geriau derinti darbo užmokesčio raidą su našumo raida siekiant paskatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, ir įgyvendinti priemones, skirtas darbo jėgos tarpvalstybiniam ir profesiniam judumui skatinti.

                  7.

                  Siekdamos kiek įmanoma padidinti politikos sričių sąveiką, kuri yra stipresnė pinigų sąjungoje, ir sustiprinti politikos vaidmenį vykdant reformas, euro zonos valstybės narės turėtų toliau stiprinti politikos koordinavimą euro grupėje bei tarptautiniuose forumuose, o galiojantys susitarimai dėl euro zonos išorinio atstovavimo turėtų būti visapusiškai įgyvendinti. Tai labai padėtų sėkmingai spręsti politines euro zonos ir pasaulio ekonomikos problemas. Euro grupės 2007 m. balandžio mėn. priimtos Berlyno gairės dėl valstybės finansų yra sveikintinas žingsnis šia kryptimi. Euro zonai priklausančių valstybių narių prašoma atsižvelgti į šias rekomendacijas nacionalinėje politikoje. euro grupė reguliariai peržiūrės jų įgyvendinimą.