title: 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012/13 – 2017/18 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

text:
               30.7.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 217/93

      TARYBOS REKOMENDACIJA

   2013 m. liepos 9 d.
   dėl 2013 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012/13 – 2017/18 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos
   2013/C 217/23
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)

               2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)

               2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

               (4)

               2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2012 m. JK nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl 2012-2017 m. JK konvergencijos programos;

               (5)

               2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad JK yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (6)

               Europos Parlamentas aktyviai dalyvavo Europos semestre pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė Rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje ir Rezoliuciją dėl indėlio į 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

               (7)

               2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

               (8)

               2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė JK skirtą nuodugnią apžvalgą. Komisijai atlikus analizę, galima daryti išvadą, kad JK yra susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio reikėtų imtis politikos veiksmų. Visų pirma reikia toliau skirti dėmesį makroekonominiams pokyčiams namų ūkių skolos, susijusios su didele hipotekos skola ir būsto rinkos ypatumais, srityje, taip pat nepalankiems išorės konkurencingumo pokyčiams, pirmiausia susijusiems su prekių eksportu ir lėtu našumo augimu;

               (9)

               2013 m. balandžio 30 d. JK pateikė 2012/13 – 2017/18 m. konvergencijos programą ir 2013 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

               (10)

               pagal Protokolo Nr. 15 dėl tam tikrų su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste susijusių nuostatų 4 punktą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 1 dalyje nustatyta pareiga vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito JK netaikoma. Protokolo 5 punkte nustatyta, kad Jungtinė Karalystė turi stengtis vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito. 2008 m. liepos 8 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad JK susidaręs perviršinis deficitas;

               (11)

               remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Konvergencijos programoje nustatytas biudžeto strategijos tikslas – penkerių metų tęstinio laikotarpio pabaigoje pasiekti beveik subalansuotą pagal ciklą pakoreguotą dabartinį biudžetą. Valdžios sektoriaus deficitas pasiekė aukščiausią 11,5 % BVP lygį 2009/10 m. (5) ir dėl vienkartinių priemonių, 2012/13 m. sumažinusių deficitą 2 procentiniais punktais, jis 2012/13 m. buvo sumažintas iki 5,6 % BVP. Vis dėlto pagal konvergencijos programą prognozuojama, kad vyriausybė nepanaikins perviršinio deficito iki Tarybos nustatyto 2014/15 m. termino, nes numatoma, kad tais metais deficitas sieks 6,0 % BVP. Remiantis programos projekcijomis, perviršinis deficitas bus panaikintas tik 2017/18 m., kuomet jis sieks 2,3 % BVP, praėjus trejiems metams po Tarybos 2009 m. gruodžio mėn. nustatyto termino. Konvergencijos programoje preziumuojama, kad Komisijos perskaičiuotas struktūrinis valdžios sektoriaus deficitas šiek tiek sumažės nuo 5,6 % BVP 2013/14 m. iki 5,1 % BVP 2014/15 m. Laikotarpiu nuo 2010/11 m. iki 2012/13 m. apskaičiuotas nepatikslintas fiskalinių priemonių dydis vidutiniškai siekia 1,1 % BVP (t.y. gerokai mažiau už 1— % BVP Tarybos rekomenduotą dydį), neatlikus patikslinimo siekiant atsižvelgti į bet kokių galimo produktyvumo augimo peržiūrų poveikį arba pajamų mažėjimą ar didėjimą. Pagrindinė biudžeto projekcijų rizika kyla dėl mažesnio, nei tikėtasi, augimo, kurį lemia nuolat aukšta infliacija, ribojanti privatų vartojimą, ir galimo tarptautinės aplinkos pablogėjimo, galinčios paveikti prekybą ir investicijas.
               Į konvergencijos programą neįtraukiamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, kaip numatyta Stabilumo ir augimo pakte. Vyriausybė toliau vykdė fiskalinio konsolidavimo strategiją, tačiau dėl didesnių, nei tikėtasi, išlaidų, kurias lėmė savaiminių stabilizatorių veikimas, ir mažesnių, nei tikėtasi, mokestinių pajamų, deficitas yra didesnis, nei prognozuota. Konsolidavimo priemonės, kurių iki šiol buvo imtasi, nebuvo pakankamos, kad būtų pasiektas rekomenduotas metinių fiskalinių priemonių vidurkis perviršiniam deficitui panaikinti. Be to, galimybės gauti pajamų vykdant struktūrines reformas, pvz., siekiant padidinti mokesčių sistemos veiksmingumą pertvarkant PVM tarifų struktūrą, lieka palyginti neišnaudotos. Valdžios sektoriaus skola kaip BVP procentinė dalis padidėjo nuo 56,1 % 2008/09 m. iki 90,7 % 2012/13 m. Remiantis konvergencijos programa, prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis padidės iki 100,8 % 2015/16 m. ir 2016/17 m., prieš nukrentant iki 99,4 % 2017/18 m.;

               (12)

               2012 m. toliau mažintas namų ūkių finansinis įsiskolinimas, tačiau JK namų ūkių skola, kuri siekia 96 % BVP, gerokai tebeviršija euro zonos vidurkį ir namų ūkių finansinio įsiskolinimo mažinimas gali nutrūkti, kai tik pagerės ekonomikos būklė ir vėl bus sudaroma tiek būsto sandorių, kaip labiau įprasta. Būsto kainos dėl būsto stygiaus tebėra didelės ir svyruojančios. Kai vienu metu yra aukštos būsto kainos ir plačiai naudojamos kintamų palūkanų normų hipotekos paskolos, namų ūkiai ypač jautriai reaguoja į palūkanų normų pokyčius ir nedarbo lygio padidėjimą. Vyriausybė ėmėsi veiksmų reformuoti erdvės planavimo teisės aktus, tačiau gyvenamųjų namų statybos lygis lieka mažas ir būsto pasiūlą toliau smarkiai riboja planavimo sistemos suvaržymai, be kita ko, susiję su žaliosios juostos apribojimais. Vyriausybės intervencinės priemonės, kuriomis labiau skatinama būsto paklausa nei pasiūla, įskaitant neseniai paskelbtą paramos pirkimui schemą, gali pabloginti padėtį padidinant būsto kainas ir namų ūkių skolą. JK turto apmokestinimo sistema apima regresinį periodinį mokestį (savivaldybės mokestį (angl. Council Tax)) ir progresinį sandorio mokestį (žyminį žemės mokestį (angl. Stamp Duty Land Tax)). Aukštos būsto kainos, įtempta namų ūkių finansinė padėtis ir atsargesni skolinimo kriterijai greičiausiai ir toliau kliudys daug vidutines pajamas gaunančių namų ūkių tapti būsto savininkais. Tokiomis aplinkybėmis privati nuoma galėtų būti padaryta patrauklesne ir perspektyvesne ilgalaike alternatyva būsto nuosavybei;

               (13)

               JK susiduria su nedarbo ir nepakankamo užimtumo, ypač jaunimo, problema. 2013 m. pradžioje nedarbo lygis siekė 7,8 % (palyginti su 10,9 % ES vidurkiu) ir numatoma, kad 2013 ir 2014 m. jis nesikeis. Jaunimo nedarbas gerokai didesnis: 2007 m. siekęs 14,3 % jis stabiliai didėjo ir šiuo metu siekia 20,7 %. Nedirbančio ir nesimokančio švietimo įstaigose ar profesinio rengimo mokyklose jaunimo dalis siekia 14,0 %. Atsižvelgiant į tai, kad BVP didėjo lėtai, per praėjusius metus užimtumas privačiajame sektoriuje smarkiai išaugo, tačiau našumas ir darbo užmokestis augo menkai. JK yra perteklinė žemos kvalifikacijos darbuotojų pasiūla ir jų paklausa mažėja, o trūksta aukštos kvalifikacijos profesinių ir techninių gebėjimų turinčių darbuotojų – tai iš dalies lemia nepakankamą išorės konkurencingumą. Nepaisant pastaraisiais metais padarytos tam tikros pažangos, didelė jaunimo dalis neturi reikiamų gebėjimų ir kvalifikacijų, kad galėtų sėkmingai konkuruoti darbo rinkoje. 15–25 metų amžiaus žemos kvalifikacijos jaunimo nedarbo lygis yra 37,2 % – gerokai didesnis už ES vidurkį. Per daug dėmesio esamoje profesinio rengimo ir mokymo politikoje skiriama pagrindiniams gebėjimams ir 2 lygio kvalifikacijai, o rinkoje didėja aukštesnės kvalifikacijos paklausa. Nors imtasi veiksmų pagerinti gamybinės praktikos programų kokybę, reikia dėti daugiau pastangų. Visų pirma kvalifikacijų sistema tebėra labai sudėtinga, o tai gali neigiamai veikti įmonių dalyvavimą gamybinės praktikos programose. Pasiremdama esamu susitarimu dėl jaunųjų darbuotojų JK galėtų įgyvendinti jaunimo garantijų programą ir spręsti jaunimo nedarbo ir nesimokančio švietimo įstaigose ar profesinio rengimo mokyklose jaunimo problemą;

               (14)

               nuolatinė JK problema – mažos paskatos dirbti. Valdžios institucijos planuoja spręsti šią problemą įvesdamos universalųjį kreditą, kuris leis pradėjusiems dirbti asmenims išlaikyti didesnes išmokų pajamas. Nors universalusis kreditas galėtų teigiamai paveikti užimtumą, daug priklausys nuo to, kaip veiksmingai jis bus įgyvendintas, ir paramos paslaugų, be kita ko, sąveikos su kitomis išmokomis. Kita vertus, daug darbingo amžiaus žmonėms teikiamų išmokų ir mokesčių lengvatų iki 2016 m. didės po 1 % per metus – mažiau už projektuojamą infliacijos lygį, tačiau tai taip pat turėtų stiprinti paskatas dirbti. 2013 m. balandžio mėn. taip pat pradėta pertvarkyti kitas socialinės paramos išmokų sistemas. Kyla didesnio skurdo, įskaitant vaikų skurdo namų ūkiuose, kuriuose tėvai neranda darbo, rizika. Kita vertus, bendrųjų ir materialine padėtimi grindžiamų išmokų pensininkams mastas, dydis ir didėjimo tempas iš esmės nesumažėjo. Remiantis ankstyvaisiais darbo programos rezultatais, matyti, kad dar yra galimybių pagerinti jos vykdymą ir rezultatus. JK taip pat tenka spręsti ilgalaikį uždavinį padidinti tėvų užimtumą ir pagerinti galimybes pasinaudoti kokybiškomis ir įperkamomis vaikų priežiūros paslaugomis. JK vaikų, gyvenančių namų ūkiuose, kuriuose nė vienas iš tėvų nedirba, dalis yra antra pagal dydį Sąjungoje (17,3 %). Šiuo metu JK vaiko priežiūros kaina yra viena aukščiausių Sąjungoje – tai kelia didelių problemų antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui porų atveju ir vienišiems tėvams. 2010 m. tik 4 % vaikų iki trejų metų amžiaus naudojosi oficialiomis visos dienos vaikų priežiūros paslaugomis – tai gerokai mažiau už 14 % ES vidurkį;

               (15)

               bendra JK įmonių skola yra gana didelė, tačiau kai kurios įmonės patiria sunkumų siekdamos gauti kreditų ir įmonių investicijų lygis tebėra labai žemas. Precedento neturintis įmonių investicijų sumažėjimas po 2007 m. lėmė tai, kad bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas nukrito iki 14,2 % BVP 2012 m. Tai trečias pagal prastumą rodiklis Sąjungoje. JK mažas įmonių MTTP išlaidų lygis, sumažėjęs nuo 1,17 % BVP 2001 m. iki 1,09 % 2011 m. Įmonių investicijos pradėjo šiek tiek didėti (2012 m. jos padidėjo 4,9 % per metus), tačiau investicijų lygis tebėra žemas. 2012 m. grynasis skolinimas įmonių sektoriui išliko neigiamas. Didelės įmonės, kurių balansas stiprus, gali skolintis istoriškai žemomis normomis, tačiau daug kitų įmonių, ypač MVĮ, patiria sunkumų siekdamos gauti kreditų. Padėtį dar blogina nedidelė konkurencija bankų sektoriuje. Jeigu būtų tinkamai įgyvendintos finansinės politikos komiteto rekomendacijos dėl atsargaus bankų kapitalo reikalavimų vertinimo ir nustatytų kapitalo trūkumų šalinimo, netrukdant skolinimo ekonomikai, tai turėtų padėti sustiprinti JK bankų sistemos finansinį stabilumą;

               (16)

               JK turi atnaujinti ir patobulinti energetikos ir transporto infrastruktūrą. Be to, JK iki 2020 m. turi daug investuoti į naujus elektros energijos gamybos pajėgumus tiek tam, kad pakeistų senas elektrines, kurios turi būti uždarytos, tiek tam, kad įvykdytų įsipareigojimus dėl atsinaujinančiosios energijos ir laikytųsi griežtesnių standartų dėl išmetamo anglies dioksido kiekio. Atsinaujinančių išteklių energijos dalis, palyginti su bendru galutiniu energijos suvartojimu, siekia 3,8 % ir pagal šį rodiklį JK yra 25-oje vietoje iš 27 (ES vidurkis 13,0 %). Adekvačioms ir laiku vykdomoms investicijoms paskatinti būtinas reguliavimo tikrumas. JK transporto tinklams būdingi pajėgumo ir kokybės trūkumai yra struktūrinė ekonomikos problema, visų pirma prekių gamintojams, platintojams ir eksportuotojams. Šiuo metu yra didelis skirtų viešųjų bei privačiųjų lėšų ir numatomų transporto investicijų poreikių, kuriuos Vyriausybė siekia patenkinti pirmenybę teikdama viešosioms išlaidoms į infrastruktūrą ir pritraukdama papildomą privatųjį investavimą, atotrūkis. Transporto infrastruktūros statybos ir priežiūros vieneto sąnaudos JK taip pat išlieka aukštos;

               (17)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią JK ekonominės politikos analizę. Ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei JK politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

               (18)

               Taryba, atsižvelgdama į šį vertinimą, išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (6) pateikė visų pirma 1 rekomendacijoje;

               (19)

               Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2, 3, 5 ir 6 rekomendacijose,

         REKOMENDUOJA Jungtinei Karalystei 2013–2014 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               2013/14 m. ir vėliau įgyvendinti sustiprintą biudžeto strategiją, paremtą pakankamai tiksliai nustatytomis priemonėmis. Laiku ir tvariai panaikinti perviršinį deficitą iki 2014/2015 m. ir įgyvendinti fiskalinius veiksmus, nurodytus Tarybos rekomendacijose pagal perviršinio deficito procedūrą, bei tvariai sumažinti didelį viešojo sektoriaus skolos santykį. Siekiant tvariai panaikinti fiskalinį disbalansą būtina patikimai įgyvendinti plataus užmojo koregavimo pajėgumą didinančias ir augimą skatinančias struktūrines reformas. Tęsti diferencijuotą, augimą skatinantį fiskalinių sąlygų griežtinimą, be kita ko, pirmenybę teikiant reikiamu laiku atliekamoms didelę ekonominę naudą teikiančioms kapitalo išlaidoms, ir laikantis subalansuoto požiūrio į konsolidavimo priemonių sudėtį bei skatinant vidutinės trukmės ir ilgalaikį fiskalinį tvarumą. Siekiant padidinti pajamas reikia daugiau taikyti standartinį PVM tarifą.

               2.

               Imtis tolesnių priemonių būsto pasiūlai padidinti, be kita ko, toliau liberalizuojant erdvės planavimo teisės aktus ir užtikrinant veiksmingą planavimo sistemos veikimą. Užtikrinti, kad būsto politika, be kita ko, paramos pirkimui schema, neskatintų per didelio ir neatsakingo skolinimosi; ir skatinti didesnę pasiūlą, kad išvengti būsto kainų didėjimo. Vykdyti reformas, įskaitant žemės ir turto mokesčių srityse, siekiant sumažinti iškraipymus ir skatinti savalaikę gyvenamųjų namų statybą. Imtis priemonių pagerinti nuomos rinkų veikimą, visų pirma ilgalaikės nuomos sąlygas padarant patrauklesnes tiek nuomininkas, tiek savininkams.

               3.

               Pagal susitarimą dėl jaunųjų darbuotojų stiprinti priemones jaunimo nedarbo problemai spręsti, pavyzdžiui, vykdant jaunimo garantijų programą. Padidinti gamybinės praktikos kokybę ir trukmę, supaprastinti kvalifikacijų sistemą ir sustiprinti darbdavių įsipareigojimą, visų pirma susijusį su aukštesnio ir vidutinio lygio techninių gebėjimų ugdymu. Sumažinti 18–24 metų amžiaus asmenų, turinčių labai prastus bendruosius gebėjimus, skaičių, be kita ko, veiksmingai įgyvendinant stažuočių programą.

               4.

               Padidinti pastangas remti mažas pajamas gaunančius namų ūkius ir sumažinti vaikų skurdą užtikrinant, kad universaliuoju kreditu ir kitomis socialinės gerovės reformomis būtų sukurta teisinga mokesčių ir išmokų sistema, apimanti aiškesnes paskatas dirbti ir paramos paslaugas. Paspartinti planuojamų priemonių sumažinti vaikų priežiūros išlaidas įgyvendinimą ir pagerinti vaikų priežiūros paslaugų kokybę bei galimybes jas gauti.

               5.

               Imtis tolesnių veiksmų siekiant padidinti bankų ir ne bankų teikiamą finansavimą įmonių sektoriui, kartu užtikrinant, kad priemonės pirmiausia būtų skiriamos perspektyvioms įmonėms, visų pirma MVĮ. Sumažinti kliūtis patekti į bankų sektorių, sumažinti perėjimo sąnaudas ir pagerinti sąlygas atsirasti bankams varžovams parduodant bankų turtą. Veiksmingai įgyvendinti finansinės politikos komiteto rekomendacijas dėl atsargaus bankų kapitalo reikalavimų vertinimo ir dėl nustatytų kapitalo trūkumų šalinimo.

               6.

               Imtis priemonių, kuriomis būtų siekiama padėti laiku padidinti investicijas į tinklų infrastruktūrą, visų pirma skatinant veiksmingesnius ir patikimesnius planavimo ir sprendimų priėmimo procesus. Užtikrinti stabilią investicijoms į naujus energijos gamybos pajėgumus, įskaitant į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, skirtą reguliavimo sistemą. Pagerinti transporto tinklų pajėgumus ir kokybę, užtikrinant didesnį nuspėjamumą ir tikrumą dėl planavimo bei finansavimo ir pasitelkiant veiksmingiausią viešųjų ir privačiųjų kapitalo šaltinių derinį.

      Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

      (3)  Toliau taikomą 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

      (4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 91.

      (5)  2009/10 m. laikotarpis reiškia finansinius metus, kurie prasideda 2009 m. balandžio 1 d. ir baigiasi 2010 m. kovo 31 d.

      (6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007SC0188

Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Portugalijos stabilumo programos  /* SEK/2007/0188 galutinis */

	Briuselis, 13.2.2007SEK(2007) 188 galutinisRekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Portugalijos stabilumo programos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASBendrosios aplinkybės1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir tvirtam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma ne tik patvirtinamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, bet taip pat siekiama stiprinti efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą.Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Portugalijos stabilumo programa buvo pateikta 1998 m. gruodžio mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1999 m. vasario 8 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba.Atnaujintos programos vertinimo aplinkybėsKomisija išnagrinėjo naujausią 2006 m. gruodžio 15 d. pateiktą atnaujintą Portugalijos stabilumo programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai).Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant vertinama atnaujintoje stabilumo programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija:1.  ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų,2.  šalies padėtis pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę funkciją (perviršinio deficito procedūra),3.  naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją įvertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos santrauka) bei4.  Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos vertinimas.Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultataiPo tvirto ekonomikos augimo, paskatinto dinamiškos vidaus paklausos ir didelio našumo, etapo paskutiniojo praėjusio amžiaus dešimtmečio antrojoje pusėje, artėjant euro įvedimui, konvergencijos procesą sustabdė po 2000 m. prasidėjęs lėtas augimas. Jį lėmė menka pažanga pagrindinėse ekonomikos srityse. Pirmiausia panašu, kad nebuvo dedama pakankamai pasiūlos koregavimo pastangų siekiant iš esmės paskatinti atotrūkio sumažinimo procesą. Antra, svarbūs sektoriai vis dar nėra prisitaikę prie globalizacijos iššūkių. Be to, kadangi pajamos nedidėjo taip greitai kaip išlaidos, susidarė didelis skolos lygis ir gerokas užsienio sąskaitos deficitas, atsiradęs pirmiausia dėl prekybos deficito. Galiausia valstybės finansų būklė yra gana silpna dėl to, kad Portugalija praleido progą juos konsoliduoti ekonominio pakilimo laikotarpiu, o esant nuosmukiui deficitas labai išaugo.Perviršinio deficito procedūros taikymas Portugalijai2005 m. rugsėjo 20 d. Taryba priėmė sprendimą, kuriame teigiama, kad pagal 104 straipsnio 6 dalį Portugalijoje yra perviršinis deficitas. Kartu Taryba, remdamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi, priėmė rekomendaciją, kurioje nurodė iki 2008 m. ištaisyti perviršinį deficitą. Portugalija visų pirma paraginta apriboti 2005 m. biudžeto būklės prastėjimą ir užtikrinti maždaug 1,5 % BVP struktūrinio deficito koregavimą 2006 m. bei toliau jį mažinti, bent jau 0,75 % BVP, 2007 ir 2008 m.Pasibaigus Tarybos nustatytam 6 mėnesių terminui, per kurį Portugalijos vyriausybė įpareigota imtis veiksmingų priemonių, kad pasiektų 2006 m. deficito tikslą, Komisija atliko Portugalijos valdžios institucijų pastangų įvertinimą. 2006 m. birželio 22 d. priimtame Komisijos komunikate padarytos tokios išvados: „remiantis tuo metu turima informacija atrodė, kad Portugalija ėmėsi veiksmų, rodančių pakankamą pažangą siekiant ištaisyti perviršinį deficitą per Tarybos nustatytus terminus“, ir kad nebūtina imtis papildomų priemonių pagal Portugalijos perviršinio deficito procedūrą. Taryba pritarė šiam vertinimui per 2006 m. liepos 11 d. susitikimą.Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas įvertinimas2006 m. kovo 14 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos, apimančios 2005–2009 metus. Taryba buvo nuomonės, kad „programa iš esmės suderinta su siekiu ištaisyti perviršinį deficitą iki 2008 m., su sąlyga, kad bus įvykdytos visos priemonės, apie kurias paskelbta programoje, kurias siekiant sumažinti biudžetinių tikslų riziką reikia sustiprinti 2007 ir vėlesniais metais“. Taryba paragino Portugaliją:i) „priimti ir griežtai įgyvendinti programoje numatytas struktūrines priemones, siekiant užtikrinti patikimą ir tvarų perviršinio deficito ištaisymą iki 2008 m.; laikantis Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų užtikrinti nuolatinį tikslinimą link vidutinės trukmės tikslo, kai įvykdomas perviršinio deficito ištaisymas; ir sukurti ribas, skirtas išspręsti galimo mažesnio nei numatyta ekonominio augimo poveikio biudžetui klausimą;ii) ryžtingai įgyvendinti planuojamas išlaidų kontrolės priemones; visais valdžios sektoriaus lygiais pagerinti biudžetinį procesą, jei įmanoma, dažniau naudojant privalomas išlaidų ribas ir, kaip numatyta programoje, stiprinant išlaidų ir pajamų stebėsenos, kontrolės ir pranešimo apie jas mechanizmus;iii) gerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, visų pirma, įgyvendinant programoje jau numatytas priemones ir tolesnes reformas pensijų ir sveikatos priežiūros srityje;iv) nuosekliai mažinti valstybės bendrosios skolos santykį, užtikrinant, kad jis atspindėtų valstybės biudžeto deficito mažinimą ir numatomas pajamas iš privatizavimo bei deramai atsižvelgiant į didžiųjų valstybės investicijų projektų poveikį skolai, įskaitant projektus, vykdomus kartu su privačiuoju sektoriumi.“Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas2006 m. spalio 20 d. Portugalija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Portugalijos nacionalinėje reformų programoje yra nurodyti šie pagrindiniai uždaviniai ir prioritetai: biudžeto konsolidavimo stiprinimas; viešojo administravimo reforma; mokslo ir technologijų plėtros skatinimas; gyventojų kvalifikacijos lygio kėlimas.Komisijos atliktas tos programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos[2] dalis) parodė, kad Portugalija daro tinkamą pažangą, įgyvendindama nacionalinėje reformų programoje numatytas priemones, ypač makroekonomikos ir mikroekonomikos srityse. Taip pat pažengta į priekį vykdant užimtumo politiką, visų pirma reformuojant švietimą ir mokymą, bet dar reikia imtis papildomų priemonių tokiose svarbiose srityse, kaip darbo rinkos gebėjimas prisitaikyti bei lankstumo ir užimtumo garantijos. Norint pasiekti visus programoje užsibrėžtus tikslus reikės įdėti daug papildomų pastangų visose politikos srityse, turint omenyje tų tikslų ambicingumą ir Portugalijos pradinę padėtį.Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių buvo imtasi ir (arba) kurios buvo pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą, – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju, – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinimos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą), ir todėl darančios išmatuojamą poveikį valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankamai patikima riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų skirti pakankamą dėmesį vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[3]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnis. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių 2005–2008 m. laikotarpiu nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[4], kuriame inter alia reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. |-  RekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Portugalijos stabilumo programosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:5.  [2007 m. vasario 27 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Portugalijos stabilumo programą, kuri apima 2006–2010 m. laikotarpį.6.  Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas kils nuo 1,4 % 2006 m. iki 1,8 % 2007 m. ir iki 2,4 % 2008 m., o per likusį programos laikotarpį ilgainiui augimas sieks 3 % kasmet. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijus grindžiamas palankiomis augimo prielaidomis, ypač vėlesniais programos metais, kuriais gamybos apimties atotrūkis turėtų sparčiai mažėti. Programoje pateikiamos infliacijos prognozės yra tikroviškos.7.  Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje ir atnaujintoje programoje numatoma, kad 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas sieks 4,6 % BVP ir atitiks tikslą, nustatytą ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje. Kaip teigiama naujausioje atnaujintoje programoje, tikslai, susiję su visų valstybės pajamų ir išlaidų dydžiu, visiškai pasiekti. Abu dydžiai kaip BVP dalis yra kiek mažesni, palyginti su nurodytais Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje.8.  Pagrindinis programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – ilgalaikis didelio fiskalinio disbalanso koregavimas, visų pirma valdžios sektoriaus deficito sumažinimas 2008 m. iki žemesnės nei 3 % BVP pamatinės vertės ir vėlesniu laikotarpiu tęsiamas biudžeto konsolidavimas. Siekiant fiskalinio koregavimo programos laikotarpiu planuojama imtis esminių veiksmų: užsibrėžiamas tikslas valdžios sektoriaus deficitą laipsniškai mažinti nuo 4,6 % BVP 2006 m. iki 0,4 % 2010 m; pirminio balanso koregavimo planas yra panašus, 2006 m. 1,7 % BVP siekiantį deficitą 2010 m. turėtų pakeisti 2,5 % perteklius. Tam, kad deficitas būtų sumažintas kaip planuota, pirmiausia reikia apriboti pirmines išlaidas, kurių bendra suma turi realiai sumažėti per programos laikotarpį dėl struktūrinio pobūdžio korekcinių priemonių, orientuotų į centrinės valdžios sektoriaus reorganizavimą, personalą ir viešąsias paslaugas, taip pat į socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros išlaidų kontrolę. Fiskalinį konsolidavimą taip pat sustiprins pirmaisiais programos metais padidėjusios mokestinės pajamos, daugiausia dėl kai kurių tarifų padidinimo ir mažesnių mokesčių lengvatų. Programoje patvirtinamas 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje nurodytas planuojamas koregavimas darant prielaidą, kad makroekonominis scenarijus iš esmės nesikeis.9.  Planuojama, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) pagerės nuo maždaug 3,5 % BVP deficito 2006 m. iki 0,5 % 2010 m. Numatoma, kad per visą programos laikotarpį struktūrinis balansas bus sumažintas kasmet vidutiniškai beveik 0,75 % BVP. Šioje programoje pateiktas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – 0,5 % BVP struktūrinis deficitas, kurį programoje užsibrėžta pasiekti 2010 m., vieneriais metais anksčiau, nei buvo besąlygiškai užsibrėžta ankstesnėje atnaujintoje programoje. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (t. y. maždaug 1,5 % BVP deficitas), pasiekus šį tikslą turėtų atsirasti pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakte bei elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytas ribas ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį ilgalaikį potencialų gamybos apimties augimą.10.  Biudžeto vykdymas priklauso nuo neigiamos rizikos, pirmiausia atsirandančios dėl priemonių, kuriomis ribojamos valstybės išlaidos, poveikio. Atsižvelgdama į sudėtingas makroekonomikos sąlygas vyriausybė neseniai įgyvendino ryžtingas priemones išlaidų augimui sustabdyti, pirmiausia viešojo administravimo, sveikatos priežiūros ir socialinės pagalbos srityse, kuriomis papildoma nauja teisinė sistema, skirta pagerinti regionų ir vietos valdžios institucijų biudžeto būklę. Dar rengiamasi įgyvendinti kitas priemones, susijusias su viešuoju sektoriumi. Tačiau kyla nemažai abejonių, ar dėl tų priemonių biudžeto būklė pagerės, kaip tikimasi, ypač 2008 ir vėlesniais metais. Kadangi fiskalinis konsolidavimas iš esmės grindžiamas išlaidų sumažinimu, norint įgyvendinti biudžeto tikslus bus labai svarbu toliau žengti į priekį nuolat gerinant biudžeto struktūrą ir įgyvendinant biudžeto vykdymo vertinimo ir kontrolės mechanizmus. Kaip buvo minėta, dėl palankaus makroekoniminio scenarijaus kyla pavojus, kad ekonominė veikla aktyvės ne taip sparčiai, todėl valstybės finansų būklė gerės vidutiniškai. 2007 m. mokestinių pajamų elastingumo prielaidos ekonominės veiklos atžvilgiu atrodo kiek optimistiškos ir priklauso nuo tolesnio mokesčių surinkimo gerinimo, nors likusiu programos laikotarpiu jos yra patikimos. Galiausia dėl viešųjų įmonių veiklos rezultatų atsiranda rizika biudžetui vidutinės trukmės laikotarpiu.11.  Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje numatytos biudžeto kryptys visiškai atitinka siekį iki 2008 m. ištaisyti perviršinį deficitą, kaip rekomendavo Taryba, jeigu programoje nurodytos priemonės bus visiškai ir veiksmingai įgyvendintos, o papildomos priemonės bus priimtos esant mažesniam nei prognozuota ekonomikos augimui. Ištaisius perviršinį deficitą programoje užsibrėžiama atlikti koregavimą, kuris atitiktų Paktą. Tačiau atsižvelgiant į riziką, siejamą su biudžeto tikslų pasiekimu, programoje nurodytų biudžeto krypčių gali neužtekti, kad susidarytų pakankama patikimumo riba, dėl kurios nebūtų viršyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams vėlesniais programos metais. Todėl iki 2010 m. vidutinės trukmės tikslas nebūtų pasiektas, kaip numatyta programoje. Taigi ištaisius perviršinį deficitą, atliekant programoje numatytą koregavimą siekiant programoje nustatyto vidutinės trukmės tikslo, gali prireikti imtis papildomų priemonių, kad koregavimas atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę, o koregavimo pastangų turėtų būti dedama daugiau ekonomikos pakilimo laikotarpiu bei mažiau – nuosmukio laikotarpiu.12.  Apskaičiuota, kad bendroji valstybės skola 2006 m. pasiekė 67,5 % BVP ir yra didesnė nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje prognozuojama, kad 2007 m. skolos santykis didės, o per likusį programos laikotarpį sumažės beveik 6 procentiniais punktais. Skolos santykio pokytis priklauso nuo pirmiau minėtos rizikos siekiant biudžeto tikslų ir užsitęsusių abejonių dėl atsargų ir srautų koregavimo, kuris buvo iš esmės didelio masto ir daugiausia praeityje lėmę skolos didėjimą. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, skolos santykis programos pabaigoje turėtų pakankamai priartėti prie pamatinės vertės.13.  Portugalija neseniai pradėjo pensijų reformas, kuriomis siekiama sustiprinti valstybės finansų tvarumą. Remiantis programoje pateiktais apskaičiavimais galima daryti prielaidą, kad per artimiausius dešimtmečius bendros su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos dėl reformos gerokai sumažės, bet jų augimas išliks pakankamai didelis. Netgi dar neįvertinus ilgalaikio senėjančios visuomenės poveikio biudžetui, pradinė biudžeto būklė, nors ir pagerėjusi, palyginti su 2005 m., vis dar kelia grėsmę valstybės finansų tvarumui. Be to, dabartinis bendrosios skolos lygis viršija Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Apskritai panašu, kad valstybės finansų tvarumo rizika Portugalijoje yra didelė. Planuojamas biudžeto konsolidavimas ir su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų apribojimas prisidės ptie tokios rizikos sumažinimo.14.  Stabilumo programoje nurodytas 2006 m. spalio mėn. pateiktos nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje pateikiami sisteminiai tiesioginių biudžeto išlaidų arba sutaupytų lėšų, atsirandančių dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, duomenys, o biudžeto prognozėse aiškiai atsižvelgiama į minėtoje programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Pažymėtina, kad abiejose programose atkreipiamas dėmesys į glaudžius viešojo administravimo reformos ir fiskalinio konsolidavimo strategijos ryšius bei pateikiama papildomos informacijos apie įvairias politikos priemones.15.  Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires.16.  Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų[6]. Tačiau esama esminių nukrypimų nuo elgesio kodekse nustatyto struktūros modelio[7].Daroma bendra išvada, kad programa visiškai atitinka siekį iki 2008 m. ištaisyti perviršinį deficitą, jeigu bus visiškai ir veiksmingai įgyvendintos toje programoje nurodytos priemonės, ir imtasi griežtesnių priemonių esant mažesniam nei prognozuota ekonomikos augimui. Ištaisius perviršinį deficitą programoje numatoma daryti tinkamą pažangą siekiant vidutinės trukmės tikslo, bet esama rizikos, kad biudžeto tikslai nebus pasiekti. Atsižvelgiant į šį įvertinimą ir į 2005 m. rugsėjo 20 d. rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, Portugalija raginama:i) griežtai įgyvendinti programoje numatytas struktūrines priemones, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas iki 2008 m., ir būti pasirengusiai imtis griežtesnių priemonių siekiant sumažinti galimo mažesnio nei prognozuota ekonomikos augimo poveikį biudžetui;ii) ištaisius perviršinį deficitą atlikti numatytą koregavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo ir prireikus tuo tikslu imtis griežtesnių priemonių; užtikrinti, kad atitinkamai būtų sumažintas skolos ir BVP santykis;iii) toliau vykdyti viešojo administravimo reformą; nuolat gerinti biudžeto struktūrą, įskaitant biudžeto vykdymo visais valdžios sektoriaus lygmenimis vertinimą ir kontrolę, visų pirma tam, kad išlaidos būtų apribotos kaip planuota;iv) atsižvelgiant į skolos lygį ir numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, stiprinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą pasiekiant vidutinės trukmės tikslą ir išsaugoti bei galbūt sustiprinti priimtų pensijų reformų teikiamus privalumus.Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |Realusis BVP (pokytis, % ) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 0.4 | 1.4 | 1.8 | 2.4 | 3.0 | 3.0 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | 0.4 | 1.2 | 1.5 | 1.7 | nėra duomenų | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP | 0.5 | 1.1 | 1.8 | 2.4 | 3.0 | nėra duomenų |SVKI infliacija (%) | 2006 m. gruodžio mėn. SP6 | 2.5 | 3.2 | 2.2 | 2.2 | 2.1 | 2.1 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | 2.1 | 2.9 | 2.2 | 2.1 | nėra duomenų | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP6 | 2.3 | 2.3 | 2.2 | 2.2 | 2.1 | nėra duomenų |Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP1 | -2.5 | -2.6 | -2.4 | -1.8 | -0.7 | 0.2 |2006 m. lapkričio mėn. KOM5 | -2.0 | -2.0 | -1.8 | -1.5 | nėra duomenų | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP1 | -2.3 | -2.7 | -2.5 | -1.8 | -0.7 | nėra duomenų |Valdžios sektoriaus balansas (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | -6.0 | -4.6 | -3.7 | -2.6 | -1.5 | -0.4 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | -6.0 | -4.6 | -4.0 | -3.9 | nėra duomenų | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP | -6.0 | -4.6 | -3.7 | -2.6 | -1.5 | nėra duomenų |Pirminis balansas (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | -3.3 | -1.7 | -0.7 | 0.4 | 1.5 | 2.5 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | -3.3 | -1.7 | -1.0 | -0.7 | nėra duomenų | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP | -3.2 | -1.7 | -0.6 | 0.6 | 1.5 | nėra duomenų |Pagal ciklą pakoreguotas balansas (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP1 | -4.9 | -3.4 | -2.6 | -1.8 | -1.2 | -0.5 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | -5.1 | -3.7 | -3.2 | -3.2 | nėra duomenų | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP1 | -5.0 | -3.4 | -2.6 | -1.8 | -1.2 | nėra duomenų |Struktūrinis balansas2 (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP3 | -4.9 | -3.4 | -2.6 | -1.8 | -1.2 | -0.5 |2006 m. lapkričio mėn. KOM4 | -5.1 | -3.7 | -3.2 | -3.2 | nėra duomenų | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP | -5.0 | -3.4 | -2.6 | -1.8 | -1.2 | nėra duomenų |Bendroji valstybės skola (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 64.0 | 67.4 | 68.0 | 67.3 | 65.2 | 62.2 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | 64.0 | 67.4 | 69.4 | 70.7 | nėra duomenų | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP | 65.5 | 68.7 | 69.3 | 68.4 | 66.2 | nėra duomenų |Pastabos: |1Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. |2Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. |3Programoje neatsižvelgta į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. |4Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje neatsižvelgta į vienkartines ar kitas laikinąsias priemones. |5Remiantis numatomu potencialiu 1,2 % augimu 2005–2007 m. ir 1,4 % augimu 2008 m. |6Privataus vartojimo defliatorius. |Šaltinis: |Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2006 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |[1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėjehttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, COM(2006)816.[3] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, COM (2006) 574 galutinis ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006.[4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba.[5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėjehttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Visų pirma nepateikti duomenys, susiję su SVKI infliacija ir valstybės tarnautojų darbo užmokesčiu.[7] Programą sudaro penkios dalys: santrauka; makroekonominė ir biudžeto padėtis; makroekonominės ir biudžeto prognozės; ilgalaikis valstybės finansų tvarumas; institucijos, procedūros ir biudžeto taisyklės.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007SC0723

Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Austrijos stabilumo programos  /* SEK/2007/0723 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 30.5.2007SEK(2007) 723 galutinisRekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Austrijos stabilumo programos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. BENDROSIOS APLINKYBėS1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma ne tik patvirtinamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, bet taip pat siekiama stiprinti veiksmingumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą.Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Austrijos stabilumo programa buvo pateikta 1998 m. lapkričio mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1999 m. sausio 18 d. pateikė nuomonę dėl šios programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba.2. ATNAUJINTOS PROGRAMOS VERTINIMO APLINKYBėSKomisija išnagrinėjo naujausią 2007 m. kovo 29 d. pateiktą atnaujintą Austrijos stabilumo programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai).Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant yra vertinama atnaujintoje stabilumo programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija:1.  ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų,2.  naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją vertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos santrauka),3.  Komisijos atliktas 2006 m. rugsėjo mėn. nacionalinės reformų programos vertinimas.2.1. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultataiPer pastarąjį dešimtmetį Austrijos ekonomika pasižymėjo nuolatiniu, šiek tiek spartesniu už euro zonos vidurkį augimu be didesnių nuokrypių. 2001–2003 m. realiojo BVP augimas, kurį daugiausia lėmė eksportas, gerokai sulėtėjo, ir tai buvo susiję su pasaulinės, pirmiausia euro zonos, ekonomikos nuosmukiu. Dėl palankios geografinės padėties Austrija sugebėjo gauti didelės naudos iš stiprėjančių ryšių su Vidurio ir Rytų Europa ir ypač iš kaimyninių naujų valstybių įstojimo į ES. Šalyje pasiektas vienas iš mažiausių nedarbo ir infliacijos lygių euro zonoje. Taikydama seniai pripažintą, bendru sutarimu grindžiamą ir labai centralizuotą darbo užmokesčio nustatymo politiką, Austrija sugebėjo sumažinti vieneto darbo sąnaudas greičiau už euro zonos narių vidurkį, ir tai labai sustiprino šalies konkurencinę padėtį.Valstybės finansų srityje Austrija per pastaruosius dešimt metų įgyvendino keletą esminių konsolidavimo priemonių, dėl kurių dešimtojo dešimtmečio viduryje buvęs didelis valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo, o 2001 m. buvo pasiekta subalansuota būklė, nors vėlesniais metais vėl susidarė nedidelis deficitas. Kad būtų sumažintas valdžios sektoriaus deficitas, buvo įgyvendinamos svarbios viešojo administravimo, pensijų ir sveikatos priežiūros reformos, tačiau šioje srityje dar galima kai ką patobulinti.2.2. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas įvertinimas2006 m. vasario 14 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2005–2008 metus. Taryba palankiai vertina „plataus užmojo struktūrinį koregavimą, planuojamą programos laikotarpiu“, bet paragino Austriją „užtikrinti, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki atnaujintos programos laikotarpio pabaigos, toliau nustatant ir įgyvendinant būtinas priemones, kurios padėtų įgyvendinti biudžeto konsolidavimą, planuojamą per paskutinius dvejus programos metus“.2.3. Komisijos atliktas 2006 m. rugsėjo mėn. nacionalinės reformų programos vertinimas2006 m. rugsėjo 25 d. Austrija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą pagal atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Austrijos nacionalinėje reformų programoje yra nurodytos septynios strateginės prioritetinės kryptys: valstybės finansų tvarumas; moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra bei naujovės; infrastruktūra; tarptautinis konkurencingumas; aplinka; darbo rinka; švietimas ir mokymas.Komisijos atliktas šios programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos [2] dalis) parodė, kad, įgyvendindama nacionalinę reformų programą, Austrija daro tinkamą pažangą, ypač mikroekonomikos srityje. Atsižvelgiant į nustatytas stipriąsias ir silpnąsias vietas, Austrijai rekomenduota imtis veiksmų užimtumo srityje, pirmiausia visą gyvenimą trunkančio mokymosi, mokesčių lengvatų ir jaunimo profesinio rengimo srityse. Be to, nuspręsta, kad, be kitų uždavinių, Austrijai svarbu 2008 m. subalansuoti biudžetą.Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (jei tai stabilumo programos) ir 9 straipsnio 1 dalyje (jei tai konvergencijos programos), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas biudžeto vidutinės trukmės tikslas ir tai, ar koregavimo planas, siekiant to tikslo, yra tinkamas; ar priemonės, kurių imtasi ir (arba) kurios pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau; euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą) ir todėl darančios išmatuojamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankama patikimumo riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį kreipiant į pensijų reformas, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra viena privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinant taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, į kuriuos reikėtų kreipti pakankamai dėmesio vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[3]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnis. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[4], kuriame inter alia reikalaujama, kad bendroji stabilumo ir konvergencijos programų duomenų lentelių struktūra ir rinkiniai būtų vienodi. |-  RekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Austrijos stabilumo programosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:4.  [2007 m. liepos 9 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Austrijos stabilumo programą, apimančią 2006–2010 metus. Po 2006 m. spalio mėn. įvykusių visuotinių rinkimų 2007 m. sausio mėn. buvo su daryta nauja vyriausybė, kuri 2007 m. kovo 29 d. pateikė parlamentui dvimetį 2007–2008 m. biudžetą. Tą pačią dieną, t. y. praėjus dviem su puse mėnesio po Austrijai elgesio kodekse nustatyto gruodžio 15 d. termino, buvo pateikta atnaujinta stabilumo programa.5.  Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas lėtės nuo 3,1 % ciklinio pakilimo 2006 m. iki vidutiniškai 2,5 % kitais programos laikotarpio metais. Remiantis šiuo metu turima informacija, šis scenarijus iki 2008 m. pagrįstas gana atsargiomis augimo prielaidomis, nes naujausi duomenys rodo kiek didesnį augimą. Po programos laikotarpio einančių metų prognozės atrodo patikimos net ir atsižvelgiant į tai, kad augimo tempai yra truputį didesni už Komisijos tarnybų apskaičiuotą galimą augimo tempą. Programoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo realios.6.  2006 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarė 1,1 % BVP, palyginti su siektinu 1,7 % BVP deficitu, nustatytu ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje. Šiuos geresnius nei siektinus rezultatus lėmė palankesni, nei tikėtasi, ciklo pokyčiai. Nors, palyginti su ankstesniais metais, pajamų ir BVP santykis šiek tiek sumažėjo, jis vis tiek daugiau kaip vienu procentiniu punktu viršijo užsibrėžtą tikslą. Dėl didesnio, nei tikėtasi, BVP augimo, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo išlaidų santykis. Tačiau išlaidų santykis buvo daugiau nei 0,5 procentiniu punktu BVP didesnis už siektiną, ir tai rodo, kad biudžeto buvo laikomasi ne taip griežtai, kaip planuota.7.  Pagrindinis biudžeto strategijos tikslas – pasiekti, kad biudžetas būtų subalansuotas per ciklą, pasinaudojant administravimo reformos teikiama nauda, nors kartu ir didinant tam tikras išlaidas. Kaip ir ankstesnėje atnaujintoje programoje, biudžeto konsolidavimas atidedamas vėlesniems nei programos laikotarpio metams. Atnaujintoje programoje prognozuojama, kad valdžios sektoriaus padėtis pagerės: 2006 m. bus 1,1 % BVP deficitas, o 2010 m. – 0,4 % BVP perteklius. Planuojama, kad konsolidavimas, kuris nukeliamas į paskutinius dvejus programos laikotarpio metus, bus grindžiamas išlaidų mažinimu, daugiausia ribojant socialines išlaidas ir laipsniškai atsisakant tam tikrų specifinių išlaidų. Palyginti su ankstesne programa, naujojoje atnaujintoje programoje planuojamas koregavimas nukeliamas toliau esant iš esmės palankesniam makroekonominiam scenarijui.8.  Tai, kad biudžeto koregavimas yra atidedamas, matyti ir iš struktūrinio balanso (t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), apskaičiuoto pagal bendrai sutartą metodiką, kuris laipsniškai ir tik labai nedaug gerėja, palyginti su maždaug 1 % BVP deficitu 2006 m., ir tik programos laikotarpio pabaigoje tampa šiek tiek perteklinis. Pagal programą koregavimo pobūdžiui įtakos turi karinės įrangos įsigijimas 2007–2009 m., ir tai, kitaip nei Komisijos tarnybų pavasario prognozėje, laikoma deficitą didinančia vienkartine priemone. Kaip ir ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, programoje pateiktas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas yra subalansuoti biudžetą struktūriniu požiūriu. Nors ankstesnėje atnaujintoje programoje buvo ketinta vidutinės trukmės tikslą pasiekti 2008 m., šioje programoje jį ketinama pasiekti 2009 m., o 2010 m. – jį šiek tiek viršyti. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (t. y. maždaug 1,5 % BVP deficitas), pasiekus šį tikslą, turėtų susidaryti patikimumo riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytas ribas ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį ilgalaikį potencialų gamybos apimties augimą.9.  Biudžeto prognozių rizika programoje yra iš esmės subalansuota 2007 ir 2008 m., tačiau 2009 ir 2010 m. biudžeto rezultatai, nepaisant patikimų makroekonominių prielaidų, gali būti blogesni, nei prognozuojama. Iš tiesų numatoma, kad paskutiniaisiais dvejais metais išlaidų ir BVP santykis gerokai mažės. Atsisakius tam tikrų specifinių išlaidų, pirmiausia karinei įrangai įsigyti, ir sutaupius nedarbo ir pensijų išmokų dėl 2004 m. pensijų reformos poveikio, išlaidų santykis vėlesniais metais turėtų sumažėti. Kita vertus, programos laikotarpiu papildomų išlaidų būtų skiriama švietimui, moksliniams tyrimams ir plėtrai bei infrastruktūrai, nors viešojo administravimo reformos nauda kol kas yra neaiški. Be to, programoje užsimenama apie galimybę toliau mažinti mokesčius planuojamo išlaidų taupymo sąskaita.10.  Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys gali būti nepakankamos užtikrinti, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas 2010 m., kaip numatyta programoje. Komisijos tarnybų pavasario prognozėse apskaičiuota, kad 2007–2008 m. struktūrinis deficitas didės. Tačiau programos laikotarpiu, esant normaliems makroekonominiams svyravimams, išlaikoma pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Programoje numatytas koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės tikslų yra per lėtas ir turėtų būti padidintas, ypač 2007 m. ir 2008 m., kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto, kuriame nurodyta, kad euro zonos ir VKM II valstybių narių metinis struktūrinio balanso gerėjimas turėtų būti ne mažesnis už pamatinę 0,5 % BVP vertę ir kad koregavimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo metu ir mažesnis – ekonominio nuosmukio metu. Pažymėtina, kad 2007 m. ir 2009 m. planuojamas tik labai nedidelis struktūrinio balanso pagerėjimas, nors tuo metu planuojamas Austrijos ekonomikos pakilimas. Ši išvada pasitvirtina net ir tuo atveju, jei būtų laikoma, kad karinės įrangos įsigijimas yra deficitą didinanti vienkartinė priemonė, kaip nurodyta programoje.11.  Apytiksliu vertinimu bendroji valdžios sektoriaus skola 2006 m. sumažėjo iki 62,2 % BVP, bet vis dar viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje numatyta, kad 2008 m. skolos santykis taps mažesnis už pamatinę vertę, o paskutiniaisiais programos metais dar labiau sumažės – iki 56,8 % BVP. Atsižvelgiant į rizikos vertinimą galima teigti, kad skolos santykis programos laikotarpio pradžioje gana sparčiai mažėja ir artėja prie pamatinės vertės, todėl planuojama, jog ją pasieks 2007 m.12.  Ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis Austrijos biudžetui yra gerokai mažesnis už ES vidurkį, ir numatoma, kad ilgalaikėje perspektyvoje išlaidos pensijoms, kaip BVP dalis, mažės dėl didelio išlaidų ribojimo, kuriam, tikimasi, sąlygas sudarys 2004 m. pensijų reforma. Pradinė biudžeto būklė, esant pirminiam struktūriniam pertekliui, padeda mažinti ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Programoje skelbiamas pirminio pertekliaus didinimas vidutinės trukmės laikotarpiu ir vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygio didinimas padėtų valdyti valstybės finansų tvarumui gresiančią riziką. Apskritai Austrijos valstybės finansų tvarumo rizika yra maža.13.  Stabilumo programoje nenurodytas 2006 m. rugsėjo mėn. pateiktos nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje nepateikiama susistemintos informacijos apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto prognozėse nėra aiškiai atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje numatytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Šios stabilumo programoje minimos priemonės valstybės finansų srityje dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Pažymėtina, kad abiejose programose pabrėžiamas numatomas išlaidų taupymas dėl administravimo reformos ir mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų didinimas.14.  Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires.15.  Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais stabilumo ir konvergencijos programoms skirtame elgesio kodekse, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų[6].Daroma bendra išvada, kad, nepaisant smarkaus augimo, programoje numatoma lėta pažanga, siekiant vidutinės trukmės tikslo, koregavimą nukeliant į programos laikotarpio pabaigą ir grindžiant jį daugiausia neišsamiai apibrėžtomis išlaidų ribojimo priemonėmis. Gresia rizika, kad po 2008 m. nebus pasiekta biudžeto tikslų ir iki programos laikotarpio pabaigos gali būti nepasiektas vidutinės trukmės tikslas. 2007 m. valdžios sektoriaus skola priartės prie pamatinės 60 % BVP vertės ir vėlesniais metais toliau mažės.Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Austrija raginama pasinaudoti palankiomis ekonominėmiss sąlygomis ir mažesniu, nei buvo siekta, 2006 m. deficitu, kad paankstintų ir sustiprintų koregavimą siekdama vidutinės trukmės tikslų, pirmiausia griežtai ribotų išlaidas ir visas neplanuotas pajamas naudotų konsolidavimui.Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |Realusis BVP (pokytis, %) | 2007 m. kovo mėn. SP | 2,0 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |2007 m. gegužės mėn. KOM | 2,0 | 3,1 | 2,9 | 2,5 | – | – |2005 m. lapkričio mėn. SP | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 | – | – |SVKI infliacija (%) | 2007 m. kovo mėn. SP | 2,1 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |2007 m. gegužės mėn. KOM | 2,1 | 1,7 | 1,8 | 1,7 | – | – |2005 m. lapkričio mėn. SP | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | – | – |Gamybos apimties atotrūkis (% potencialiojo BVP) | 2007 m. kovo mėn. SP1 | -1,1 | -0,3 | 0,1 | -0,1 | 0,1 | 0,3 |2007 m. gegužės mėn. KOM5 | -1,1 | -0,2 | 0,5 | 0,8 | – | – |2005 m. lapkričio mėn. SP1 | -0,7 | -1,1 | -0,9 | -0,5 | – | – |Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2007 m. kovo mėn. SP | -1,6 | -1,1 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | 0,4 |2007 m. gegužės mėn. KOM | -1,6 | -1,1 | -0,9 | -0,8 | – | – |2005 m. lapkričio mėn. SP | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 | – | – |Pirminis balansas6 (% BVP) | 2007 m. kovo mėn. SP | 1,3 | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |2007 m. gegužės mėn. KOM | 1,3 | 1,6 | 1,8 | 1,7 | – | – |2005 m. lapkričio mėn. SP | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 | – | – |Pagal ciklą pakoreguotas balansas (% BVP) | 2007 m. kovo mėn. SP1 | -1,1 | -1,0 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | 0,2 |2007 m. gegužės mėn. KOM | -1,1 | -1,0 | -1,1 | -1,2 | – | – |2005 m. lapkričio mėn. SP | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | – | – |Struktūrinis balansas2 (% BVP) | 2007 m. kovo mėn. SP3 | -1,1 | -1,0 | -0,8 | -0,4 | -0,2 | 0,2 |2007 m. gegužės mėn. KOM4 | -1,1 | -1,0 | -1,1 | -1,2 | – | – |2005 m. lapkričio mėn. SP | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | – | – |Bendroji valdžios sektoriaus skola (% BVP) | 2007 m. kovo mėn. SP | 63,5 | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |2007 m. gegužės mėn. KOM | 63,5 | 62,2 | 60,6 | 59,2 | – | – |2005 m. lapkričio mėn. SP | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 | – | – |Pastabos: |1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikta informacija, kai numatomas 2006–2010 m. potencialus augimas atitinkamai yra 2,3 %, 2,3 %, 2,4 %, 2,4 % ir 2,3 %. |2 Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. |3 Deficitą didinančios vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, remiantis programa (karinių orlaivių įsigijimas, turintis tokį finansinį poveikį: 2007 m. 0,2 % BVP, 2008 m. – 0,4 % BVP ir 2009 m. – 0,1 % BVP). |4 Kitaip nei programoje (žr. 3 pastabą), Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozėse karinių orlaivių įsigijimas nelaikomas vienkartine priemone, nes jis trunka kelerius metus ir nedaug didina bendrąsias valdžios sektoriaus išlaidas. |5 Remiantis numatomu 2005–2008 m. potencialiu augimu, atitinkamai sudarančiu 2,3 %, 2,0 %, 2,2 % ir 2,2 %. |6 Programoje ir Komisijos tarnybų prognozėje pateiktų pirminio balanso duomenų tiesiogiai palyginti negalima, nes skirtingai traktuojamos netiesiogiai apskaičiuojamos finansinio tarpininkavimo paslaugos. Programoje pateikti duomenys atitinka elgesio kodekse nustatytus apibrėžimus. Kad Komisijos duomenis būtų galima palyginti su programoje pateiktais duomenimis, Komisijos pirminio balanso duomenis reikėtų pakoreguoti maždaug 0,1–0,2 % BVP. |Šaltinis. |Stabilumo programa (SP), Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario ekonominės prognozės (KOM), Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |[1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje:http://ec.europa.eu/economiy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, KOM(2006) 816.[3] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, KOM(2006) 574 ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006.[4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba.[5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Tačiau nepateikta neprivalomų užimtumo, faktinio darbo valandų skaičiaus ir darbo užmokesčio viešajame sektoriuje duomenų.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005SC0143

Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2008 m. Belgijos stabilumo programos  /* SEK/2005/0143 galutinis */

	Briuselis, 2.2.2005SEK(2005) 143 galutinisRekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2008 m. Belgijos stabilumo programos(pateikta Komisijos)  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASTarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad dalyvaujančios valstybės narės, t. y. tos, kurios įsivedė bendrą valiutą, Tarybai ir Komisijai iki 1999 m. kovo 1 d. turėjo pateikti stabilumo programas. Pagal šio reglamento 5 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komitetas) įvertinimais, turėjo patikrinti kiekvieną stabilumo programą. Patikrinusi programą bei atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba pateikė nuomonę. Pagal reglamentą valstybės narės kasmet pateikia stabilumo programų atnaujintus variantus, kuriuos taip pat patikrina Taryba, laikydamasi tos pačios tvarkos.Pirmoji Belgijos stabilumo programa, apimanti 1999–2002 m. laikotarpį, buvo pateikta 1998 m. gruodžio 18 d. ir Tarybos įvertinta 1999 m. kovo 15 d. Atnaujinti variantai buvo pateikti kiekvienais paskesniais metais. Naujausią savo stabilumo programos variantą Belgija pateikė 2004 m. gruodžio 6 d. Komisijos tarnybos atliko techninį šio varianto įvertinimą, atsižvelgdamos į savo 2004 m. rudens ekonominių prognozių rezultatus, Elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodiką, 2003–2005 m. laikotarpio bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir principus, nustatytus 2002 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biudžeto politikos koordinavimo stiprinimo[3]. Teikiamas toks įvertinimas:-  Belgijos 2004 m. stabilumo programą patvirtino Belgijos Vyriausybė 2004 m. gruodžio 3 d. ir pateikė ją 2004 m. gruodžio 6 d. Programa apima 2004–2008 m. laikotarpį. Programa iš esmės atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. Programa nepateikia privalomų duomenų apie trumpalaikes ir ilgalaikes palūkanų normas ir keleto neprivalomų rodiklių.-  Programa remiasi prielaida, kad ekonominis augimas 2005 ir 2006 m. sieks 2,5 %, o 2008 m. sumažės iki 2,0 %. 2005 ir 2006 m. makroekonominis scenarijus nenutolsta nuo Komisijos tarnybų 2004 m. rudens prognozės. 2007 ir 2008 m. prognozuojami realaus BVP augimo tempai yra gerokai mažesni už Komisijos tarnybų apskaičiuotą potencialų ekonominį augimą, programos skaičiams taikant bendrai sutartą metodiką. Todėl makroekonomis scenarijus yra patikimas.-  Atnaujintame variante išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – išlaikyti subalansuotą biudžetą arba nedidelį biudžeto perteklių bei išlaikyti mažėjantį skolos santykį, siekiant pasirengti senėjančios visuomenės daromam poveikiui biudžetui. Atnaujintame variante pateikiamas subalansuoto biudžeto tikslas 2005 ir 2006 m. ir 0,3 % BVP pertekliaus tikslas 2007 m. Tas pat buvo numatyta ir ankstesnėje programoje, nepaisant dabartiniame variante pateiktų mažesnio augimo prielaidų 2005 m. 2008 m. planuojamas 0,6 % BVP perteklius. Prognozuojama, kad pirminis perteklius išliks ties 4,5 % BVP, t. y. šiek tiek mažiau nei 2004 m. planuojamas 4,9 % BVP biudžeto surinkimas. Tai lemia vykdoma 2001 m. tiesioginių mokesčių reforma ir didesnės valstybės investicijos laukiant 2006 m. savivaldybių rinkimų. Pirminis perteklius vėl turėtų pradėti didėti programos laikotarpio pabaigoje. Programa numato mažėjančią palūkanų naštą, daugiausia dėl mažėjančios skolos. Tikimasi, kad pajamos sumažės 2006 m. pabaigoje ir išliks stabilios, o pirminės išlaidos šiek tiek sumažės 2008 m. pabaigoje. Prognozuojama, kad pagal ciklą pakoreguotas balansas išliks teigiamas per visą programos laikotarpį: sumažės nuo 0,5 % BVP 2004 m. iki 0,1 % BVP pertekliaus 2006 m. ir tuomet vėl padidės iki 0,9 % 2008 m.-  Atnaujintame variante biudžeto strategija iš esmės atrodo subalansuota. Belgijos Vyriausybė kol kas nepaskelbė, kokių priemonių ji imsis siekdama išlaikyti 2006 m. biudžeto balansą, neatsižvelgiant į 0,3 % BVP sumažėjimą, atsiradusį dėl tęsiamos 2001 m. tiesioginių mokesčių reformos, ir į tai, kad 2005 m. biudžetas gauna pajamų iš kelių mažesnių vienkartinių operacijų (iš viso apie 0,2 % BVP). Be to, nors makroekonominis scenarijus yra patikimas, Belgijos valstybės biudžeto balansas palyginti jautriai reaguoja į ekonominio augimo pokyčius (jautrumas – 0,6). Galiausiai šioks toks pavojus iškyla kontroliuojant pirmines išlaidas, daugiausia socialinio draudimo sistemos srityje. Sveikatos priežiūros sistemoje užregistruotas perviršis 2004 m. (nepaisant ir taip aukšto metinio realaus augimo tikslo – 4,5 %) reiškia besitesiantį didelį šių išlaidų augimą. Nors 2004 m. pabaigoje buvo paskelbta apie naujas priemones sumažinti išlaidas sveikatos priežiūros sektoriuje (iš viso 0,2 % BVP), jų veiksmingumą dar sunku įvertinti. Kita vertus, didžiąją 2005 m. dalį socialinių reikalų ministrui buvo suteikti įgaliojimai imtis reikalingų priemonių be išankstinės Parlamento (ar kitokios) konsultacijos, kad būtų galima greitai reaguoti į galimą vėlesnį perviršį. Apskritai Belgijos Vyriausybė įgijo patikimumo, kadangi laikėsi įsipareigojimo imtis priemonių, skirtų išlaikyti subalansuotą biudžetą. Įvertinus šį pavojų, biudžeto tikslams kylantis pavojus yra iš esmės subalansuotas ir programoje pakanka suplanuotų biudžetinių priemonių siekiant laikytis Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslo – beveik subalansuoto biudžeto būklės arba biudžeto pertekliaus. Be to, yra užtikrinamas pakankamas patikimumas, kad nebūtų pažeista 3 % BVP deficito pamatinė vertė esant įprastiems cikliniams svyravimams.-  Skolos santykis nuolat mažėjo nuo 1993 m., bet išlieka gerokai didesnis už 60 % BVP pamatinę vertę. 2004 m. jis nukrito iki 96,6 % – mažiau, nei numatyta ankstesnėje stabilumo programoje. Vis dar esantys dideli pirminiai pertekliai ir sumažėjusios palūkanos yra pagrindiniai veiksniai, ir toliau mažinantys skolos santykį. Atsargų ir srautų koregavimas paprastai yra nedidelis, bet 2005 m. Vyriausybė planuoja prisiimti 7,4 mlrd. eurų skolą iš nacionalinės geležinkelio bendrovės SNCB (2,5 % BVP). Prisiėmus SNCB skolą, 2005 m. sulėtės skolos mažėjimas, bet kitais atžvilgiais planuotas skolos mažėjimas yra spartesnis, nei buvo numatyta ankstesniame variante. Prognozuojamas skolos vystymasis yra toks pat neužtikrintas, kaip ir deficitas, bet apskritai gali būti laikomas patikimu.-  Kaip minėta pirmiau, ankstesniame variante pateikiama keletas planuojamų priemonių, skirtų sveikatos priežiūros išlaidoms apriboti (priemonės kontroliuoti medikamentų kainą arba su konkrečiais atvejais susijusi mokėjimo sistema už dažniausiai pasitaikančias gydymo ligoninėje rūšis) iki siekiamo 4,5 % realaus augimo per metus. Iniciatyvų, skirtų spręsti žemą užimtumo lygį, atžvilgiu programoje paskelbta apie socialinių partnerių ir Vyriausybės derybas, kurių rezultatas turėtų būti naujos priemonės, kurios apribotų naudojimąsi ankstyvo išėjimo į pensiją sistema ir padidintų veiksmingą darbo pagal socialinius susitarimus metų skaičių. Tačiau šių derybų rezultatas dar nėra aiškus. Apskritai ankstyvo išėjimo į pensiją paskatos šalinamos lėtai, ir buvo paskelbta mažai naujų konkrečių iniciatyvų.-  Ilgalaikiam Belgijos valstybės finansų stabilumui iškyla tam tikras pavojus atsižvelgiant į dabartinį bendrosios skolos dydį. Mažėjantis skolos santykis yra vis dar didelis, ir nuolatinis mažėjimas priklauso nuo didelio pirminio pertekliaus išlaikymo ilgesnį laikotarpį. Programos strategija, kaip susidoroti su biudžeto išlaidomis senėjančiai visuomenei, yra daugiausia pagrįsta bendrosios skolos mažinimu išlaikant subalansuotą biudžeto būklę arba nedidelį perteklių, kuris visų pirma priklauso nuo pirminių išlaidų apribojimo, ir fondu senėjančiai visuomenei. Apriboti pirmines išlaidas, ypač sveikatos priežiūros sektoriuje, gali būti sunku, bet svarbu, atsižvelgiant į Vyriausybės mokesčių naštos mažinimo strategiją siekiant sukurti užimtumą. Atsižvelgiant į numatomą priklausomybės nuo senėjančios visuomenės santykio (vyresnių nei 60 metų asmenų skaičius šimtui 20–59 metų asmenų) didėjimą, ryžtingai vykdyti šią plačią strategiją yra svarbu siekiant ilgalaikio tvarumo.-  Ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintame variante, iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Visų pirma šis variantas užtikrina, kad skolos santykis nuolat mažės. Atsižvelgiant į pastarojo meto sveikatos priežiūros sistemos išlaidų (kurioms nustatytas gana didelis metinio realaus augimo tempo tikslas – 4,5 %) perviršį, kyla pavojus pažeisti gaires, siekiant apriboti I subjekto (federalinė vyriausybė ir socialinis draudimas) realių išlaidų augimą iki 1,5 %. Todėl svarbu išlaikyti didelį perteklių ir apriboti realių išlaidų augimą, ypač atsižvelgiant į finansinius poreikius, atsiradusius dėl visuomenės senėjimo.Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją Tarybos nuomonei dėl atnaujintos Belgijos stabilumo programos, kurią pateikia Tarybai.RekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2008 m. Belgijos stabilumo programosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[4], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:1.  [2005 m. vasario 17 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Belgijos stabilumo programą, kuri apima 2004 –2008 m. laikotarpį. Programa iš esmės atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. Programa nepateikia kai kurių privalomų ir keleto neprivalomų rodiklių. Todėl Belgijos prašoma visiškai atitikti reikalavimus duomenų pateikimui.2.  Makroekonominis scenarijus, kuriuo pagrįsta programa, numato realaus BVP augimą, 2005 ir 2006 m. sieksiančio 2,5%, kuris programos laikotarpio pabaigoje sulėtės iki 2,0%. Remiantis turima informacija, šis scenarijus atspindi patikimas augimo prielaidas. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos taip pat atrodo realistiškos.3.  Atnaujintame variante išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – išlaikyti subalansuotą biudžetą arba nedidelį biudžeto perteklių bei išlaikyti mažėjantį skolos santykį, siekiant pasirengti senėjančios visuomenės daromam poveikiui biudžetui. Atnaujintame variante prognozuojamas subalansuotas biudžetas 2005 ir 2006 m., 0,3 % BVP 2007 m. ir 0,6 % BVP perteklius 2008 m. Apskritai, palyginti su ankstesniu variantu, kurio laikotarpis buvo iki 2007 m., dabartinis variantas iš esmės patvirtina planuojamą koregavimą iš esmės nepasikeitusiame makroekonominiame scenarijuje. Dėl vykdomos 2001 m. tiesioginių mokesčių reformos poveikio ir didesnių valstybės investicijų rengiantis 2006 m. savivaldybių rinkimams, prognozuojama, kad pirminis perteklius šiek tiek sumažės 2006 m. pabaigoje, bet vėliau vėl padidės. Programa numato mažėjančią palūkanų naštą, daugiausia dėl mažėjančios skolos. Tikimasi, kad pajamos sumažės iki 2006 m. ir išliks stabilios, o pirminės išlaidos šiek tiek sumažės 2008 m. pabaigoje. Remiantis programoje pateikta informacija ir bendrai sutarta metodika, prognozuojama, kad pagal ciklą pakoreguotas balansas išliks teigiamas per visą programos laikotarpį: sumažės nuo 0,5 % BVP 2004 m. iki 0,1 % BVP pertekliaus 2006 m. ir tuomet vėl padidės iki 0,9 % 2008 m.4.  Rizika biudžeto projekcijoms programoje atrodo didele dalimi subalansuota. Visų pirma Belgijos Vyriausybė nepaskelbė, kokių priemonių ji imsis siekdama išlaikyti 2006 m. biudžeto balansą, neatsižvelgiant į 0,3 % BVP sumažėjimą, atsiradusio dėl tęsiamos 2001 m. tiesioginių mokesčių reformos, ir į tai, kad 2005 m. biudžetas gauna pajamų iš kelių mažesnių vienkartinių operacijų (iš viso apie 0,2 % BVP). Be to, nors makroekonominis scenarijus yra patikimas, Belgijos valstybės biudžeto balansas gana jautriai reaguoja į ekonominio augimo pokyčius (jautrumas – 0,6). Galiausiai šioks toks pavojus iškyla kontroliuojant pirmines išlaidas, daugiausia socialinio draudimo sistemos srityje. Sveikatos priežiūros sistemoje užregistruotas perviršis 2004 m. (nepaisant ir taip aukšto metinio realaus augimo tikslo – 4,5 %) reiškia besitesiantį didelį šių išlaidų augimą. Veik 2004 m. pabaigoje buvo paskelbta apie naujas priemones sumažinti išlaidas sveikatos priežiūros sektoriuje (iš viso 0,2 % BVP), bet jų veiksmingumą dar sunku įvertinti. Kita vertus, didžiąją 2005 m. dalį socialinių reikalų ministrui buvo suteikti įgaliojimai imtis reikalingų priemonių be išankstinės Parlamento (ar kitokios) konsultacijos, kad būtų galima greitai reaguoti į galimą vėlesnį perviršį. Apskritai Belgijos Vyriausybė įgijo patikimumo, kadangi laikėsi įsipareigojimo imtis priemonių, skirtų išlaikyti subalansuotą biudžetą.5.  Įvertinus šį pavojų, biudžeto tikslams kylantis pavojus yra iš esmės subalansuotas ir programoje pakanka suplanuotų biudžetinių priemonių siekiant laikytis Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslo – beveik subalansuoto biudžeto būklės arba biudžeto pertekliaus. Be to, yra užtikrinamas pakankamas patikimumas, kad nebūtų pažeista 3 % BVP deficito pamatinė vertė esant įprastiems cikliniams svyravimams kiekvienais metais.6.  Apskaičiuota, kad skolos santykis 2004 m. pasieks 96,6 % – gerokai daugiau už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės 12,4 procentinio punkto iki 84,2 % BVP 2008 m. Į šį skaičių įeina iš nacionalinės geležinkelio bendrovės SNCB 2005 m. prisiimta 7,4 mlr. skola (2,5 % BVP). Prisiėmus SNCB skolą, sulėtėjo skolos mažėjimas 2005 m., bet kitais atžvilgiais planuotas skolos mažėjimas yra spartesnis, nei buvo numatyta ankstesniame variante.7.  Ilgalaikiam Belgijos valstybės finansų stabilumui iškyla tam tikras pavojus dėl dabartinio bendrosios skolos dydžio. Mažėjantis skolos santykis yra vis dar didelis, ir nuolatinis mažėjimas priklauso nuo didelio pirminio pertekliaus išlaikymo ilgesnį laikotarpį. Programos strategija, kaip susidoroti su biudžeto išlaidomis dėl senėjančios visuomenės, yra daugiausia pagrįsta bendrosios skolos sumažinimu išlaikant subalansuotą biudžeto būklę arba nedidelį perteklių, kuris visų pirma priklauso nuo pirminių išlaidų apribojimo, ir fondu senėjančiai visuomenei. Apriboti pirmines išlaidas, ypač sveikatos priežiūros sektoriuje, gali būti sunku, bet svarbu, atsižvelgiant į Vyriausybės mokesčių naštos mažinimo strategiją siekiant sukurti užimtumą. Atsižvelgiant į numatomą priklausomybės nuo senėjančios visuomenės santykio didėjimą, ryžtingai vykdyti šią bendrą strategiją yra svarbu siekiant ilgalaikio tvarumo.8.  Ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintame programos variante, iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Visų pirma šis variantas užtikrina, kad skolos santykis nuolat mažės. Atsižvelgiant į pastarojo meto sveikatos priežiūros sistemos išlaidų (kurioms nustatytas gana didelis metinio realaus augimo tempo tikslas – 4,5 %) perviršį, kyla pavojus pažeisti gaires, siekiant apriboti I subjekto (federalinė vyriausybė ir socialinis draudimas) realių išlaidų augimą iki 1,5 %. Todėl svarbu išlaikyti didelį perteklių ir apriboti realių išlaidų augimą, ypač atsižvelgiant į finansinius poreikius, atsiradusius dėl visuomenės senėjimo.Lentelė: Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Realus BVP (pokytis, %) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 |2004 m. spalio mėn. KOM | 2,5 | 2,5 | 2,6 | – | – |2003 m. lapkričio mėn. SP | 1,8 | 2,8 | 2,5 | 2,1 | – |SVKI infliacija (%) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |2004 m. spalio mėn. KOM | 2,0 | 1,9 | 1,8 | – | – |2003 m. lapkričio mėn. SP | 1,4 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | – |Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 |2004 m. spalio mėn. KOM | – 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | – | – |2003 m. lapkričio mėn. SP | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | – |Pirminis balansas (% BVP) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 |2004 m. spalio mėn. KOM | 4,8 | 4,2 | 3,6 | – | – |2003 m. lapkričio mėn. SP | 5,1 | 4,8 | 4,7 | 4,8 | – |Pagal ciklą pakoreguotas balansas (% BVP) | 2004 m. gruodžio mėn. SP1 | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 |2004 m. spalio mėn. KOM | 0,4 | 0,0 | – 0,4 | – | – |2003 m. lapkričio mėn. SP1 | 0,6 | 0,2 | 0,0 | 0,3 | – |Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 |2004 m. spalio mėn. KOM | 95,8 | 94,4 | 90,9 | – | – |2003 m. lapkričio mėn. SP | 97,6 | 93,6 | 90,1 | 87,0 | – |Pastaba: 1Komisijos tarnybos apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. Šaltiniai: Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2004 metų rudens ekonominė prognozė (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |[1] OL L 209, 1997.8.2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, kurią ECOFIN taryba patvirtino 2001.7.10.[3] KOM(2002) 668, 2002.11.27.[4] OL L 209, 1997.8.2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šiame tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: 2005 m. gruodžio 7 d.  Komisijos rekomendacija, dėl apsirūpinimo nafta atsargų išskyrimo dėl uragano  Katrina  sukeltų tiekimo sutrikimų  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4655)

text:
               13.12.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 326/37

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA

   2005 m. gruodžio 7 d.
   dėl apsirūpinimo nafta atsargų išskyrimo dėl uragano „Katrina“ sukeltų tiekimo sutrikimų
   (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 4655)
   (2005/885/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 211 straipsnio antrą įtrauką,
   kadangi:

               (1)

               Tarybos direktyva 68/414/EEB (1) valstybės narės įpareigojamos palaikyti privalomąsias žalios naftos ir (arba) naftos produktų atsargas.

               (2)

               Uragano „Katrina“ sukeltas žalios naftos gamybos sumažėjimas sutrikdė naftos tiekimą pasaulyje ir tai taip pat turėjo įtakos Bendrijos naftos atsargoms.

               (3)

               Po uragano „Katrina“ Tarptautinė energetikos agentūra (TEA) kreipėsi į keletą valstybių narių kviesdama jas dalyvauti tarptautiniuose pirminiuose bendruose veiksmuose dėl uragano sukeltų tiekimo sutrikimų siekiant kompensuoti naftos gamybos sumažėjimą 2005 m. rugsėjo 2 d.–spalio 2 d. laikotarpiu (tačiau kai kuriose valstybėse narėse veiksmai gali būti vykdomi ir po 2005 m. spalio 2 d.).

               (4)

               TEA nepriklausančios valstybės narės pareiškė palaikančios tas valstybes nares, kurios dalyvauja skubiuose veiksmuose dėl atsargų išskyrimo.

               (5)

               Dalyvavimas pirminiuose bendruose veiksmuose gali reikšti, kad kai kurios valstybės narės sumažins apsirūpinimo nafta atsargas žemiau Direktyvoje 68/414/EEB nurodyto privalomo minimalaus lygio.

               (6)

               Direktyvos 68/414/EEB 7 straipsnio antroje pastraipoje reikalaujama, kad valstybės narės, neatlikusios anksčiau to paties straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytos konsultacijų procedūros, jokiomis aplinkybėmis nenaudotų tiek savo atsargų, kad jos sumažėtų žemiau privalomo minimalaus lygio.

               (7)

               Tikimasi, kad kiekvienos valstybės narės išskiriamos apsirūpinimo nafta atsargos nesumažins viso Bendrijos apsirūpinimo nafta atsargų kiekio žemiau minimalaus privalomo lygio.

               (8)

               Bendras apsirūpinimo benzino (I kategorija) atsargomis lygis Bendrijoje, lyginant su gazoliais (II kategorija), gerokai viršija privalomą mažiausią lygį ir yra daug didesnis nei reikalaujama, jei skaičiuojama pagal kasdienio vidaus suvartojimo Bendrijoje dienų skaičių.

               (9)

               Valstybės narės, išskyrusios atsargų, turės papildyti savo apsirūpinimo nafta atsargas iki privalomo mažiausio lygio. Tikimasi, kad siekiant išvengti bereikalingo spaudimo naftos rinkai, toks papildymas bus atliekamas per ilgą laiką, įskaitant 2006 m.

               (10)

               1973 m. liepos 24 d. Tarybos direktyvos 73/238/EEB dėl priemonių žalios naftos ir naftos produktų tiekimo sunkumų padariniams sušvelninti (2) 1 straipsnyje nurodoma, kad valstybių narių kompetetingoms institucijoms turi būti suteikti įgaliojimai leidžiantys, kilus apsirūpinimo žalia nafta arba naftos produktais sunkumais, be kitų priemonių taikyti konkrečius arba bendrus naudojimo apribojimus.

               (11)

               Direktyvos 73/238/EEB 3 straipsnyje teigiama, kad valstybių narių ir Komisijos konsultacijos turi vykti grupėje (t. y. Apsirūpinimo nafta grupėje), kad būtų užtikrintas pagal šios direktyvos 1 straipsnį valstybės narių įgyvendinamų arba siūlomų priemonių koordinavimas.

               (12)

               Šioje rekomendacijoje nurodytos priemonės atspindi pagal Direktyvos 68/414/EEB 7 straipsnio pirmą pastraipą ir Direktyvos 73/238/EEB 3 straipsnį vykdytų konsultacijų rezultatus,

         REKOMENDUOJA:

               1)

               Valstybės narės, planuodamos išskirti apsirūpinimo nafta atsargų dėl uragano „Katrina“ sukeltų tiekimo sutrikimų, turėtų teikti pirmenybę I kategorijai priklausančio benzino panaudojimui, o ne II kategorijai priklausančio gazolio atsargų panaudojimui.

               2)

               Valstybės narės, siekdamos dalyvauti tarptautiniuose bendruose veiksmuose dėl uragano „Katrina“ sukeltų tiekimo sutrikimų kompensuoti naftos gamybos sumažėjimą 2005 m. rugsėjo 2 d.–spalio 2 d. laikotarpiu, turi tęsti savo planus dėl apsirūpinimo nafta atsargų išskyrimo net tada, jei toks atsargų panaudojimas trumpam laikui sumažintų jų apsirūpinimo nafta atsargas žemiau privalomo minimalaus lygio.

               3)

               Valstybės narės turi papildyti apsirūpinimo nafta atsargas koordinuojant Komisijai – pastaroji, tinkamai atsižvelgdama į rinkos sąlygas, atitinkamai padeda kiekvienai šaliai įgyvendinti lanksčias schemas. Valstybės narės, išskyrusios visas planuotas apsirūpinimo nafta atsargas, turi pateikti atsargų papildymo planą.

               4)

               Apsirūpinimo nafta grupės susitikimuose, pradedant susitikimu 2005 m. pabaigoje, valstybės narės turi apsvarstyti galimas naftos naudojimo apribojimo priemones, tarp jų – paklausos apribojimo, tuo atveju, jei tiekimo sutrikimai tęstųsi. Visų pirma valstybės narės turi apsvarstyti dvi atskiras paklausos apribojimo priemonių grupes: „švelnių“ ir ypač ekonomiškų priemonių grupę esant nedideliems naftos tiekimo sutrikimams, o kitą – dideliems. Valstybės narės įsipareigoja koordinuoti tokių priemonių įgyvendinimą per Apsirūpinimo nafta grupę.

               5)

               Ši rekomendacija skirta visoms valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 7 d.

            Komisijos vardu

         Andris PIEBALGS

            Komsijos narys

      (1)  OL L 308, 1968 12 23, p. 14. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 98/93/EB (OL L 358, 1998 12 31, p. 10).

      (2)  OL L 228, 1973 8 16, p. 1.