               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 05 23
            COM(2018) 408 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2018 m. Ispanijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2018 m. Ispanijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2018 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2018 m. Ispanijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2017 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2018 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2018 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2017 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Ispanija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2018 m. kovo 22 d. 2018 m. gegužės 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (toliau – euro zonai skirta rekomendacija);

               (2)kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Ispanija turėtų užtikrinti, kad rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

               (3)2018 m. kovo 7 d. paskelbta 2018 m. Ispanijos ataskaita
                  5
               . Joje įvertinta Ispanijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2017 m. liepos 11 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Ispanijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2018 m. kovo 7 d.
                  6
               . Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Ispanijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma didelės išorės ir vidaus (viešojo ir privačiojo sektorių) skolos esant dideliam nedarbo lygiui toliau lemia pažeidžiamumą, turintį tarpvalstybinių pasekmių. Dėl einamosios sąskaitos pertekliaus, kuris laikosi nuo 2013 m., ir struktūrinio prekybos rezultatų pagerėjimo sėkmingai vykdomas išorės perbalansavimas. Tačiau grynieji išorės įsipareigojimai tebėra dideli. Privačiojo sektoriaus skola taip pat mažėja esant augimui palankioms sąlygoms, tačiau dar reikia mažinti įsiskolinimus. Stipresnis finansų sektorius remia ekonominę veiklą. Nepaisant didelio nominaliojo BVP augimo, valdžios sektoriaus skola, palyginti su BVP, tik iš lėto mažėja. Nedarbo lygis toliau sparčiai mažėjo, tačiau tebėra labai didelis, o didelė darbo rinkos segmentacija trukdo greičiau augti darbo našumui. Po spartaus reformų vykdymo tempo 2012–2015 m., įgyvendinant rekomendacijas padaryta pažanga nebe tokia didelė. Dabartinė ekonominė padėtis suteikia galimybę rengti reikalingiausias reformas, kad Ispanijos ekonomika taptų atsparesnė, o našumo augimas paspartėtų;

               (4)šiuo metu Ispanijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. Pagal savo 2018 m. stabilumo programą Ispanija perviršinį deficitą planuoja panaikinti ne vėliau kaip 2018 m., atsižvelgdama į 2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendimą, kuriuo Ispanija įspėjama, kad imtųsi deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti
                  7
               . Planuojama, kad valdžios sektoriaus balansas toliau gerės ir 2021 m. pasieks 0,1 % BVP perteklių. Į 2018 m. stabilumo programą įtrauktos visos priemonės, kurios biudžeto įstatymo projekte balandžio 3 d. buvo pateiktos Parlamentui, ir papildomos priemonės, apie kurias buvo paskelbta iki balandžio mėn. pabaigos. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – struktūrinio biudžeto balanso – per 2018 m. stabilumo programos laikotarpį pasiekti neplanuojama. 2018 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos su BVP santykis sumažės iki 97,0 % 2018 m., 95,2 % 2019 m. ir 89,1 % 2021 m. Programoje pateiktos makroekonominės prielaidos yra tikėtinos. Apskritai, planuojamas nominalaus deficito tikslų įgyvendinimas vis dar priklauso nuo tvirtos ekonominės perspektyvos ir nuo to, ar valdžios sektoriaus išlaidos augs mažiau nei nominalusis BVP. Fiskalinių tikslų įgyvendinimui kylanti rizika yra susijusi tiek su didesniu pajamų augimu ir saikingesniu, nei nurodyta Komisijos prognozėje, išlaidų didėjimu, tiek su galimu papildomų neapibrėžtųjų įsipareigojimų padengimu;

               (5)2016 m. rugpjūčio 8 d. Taryba nurodė Ispanijai ne vėliau kaip 2018 m. ištaisyti perviršinio deficito padėtį ir, konkrečiai, valdžios sektoriaus deficitą sumažinti iki 4,6 % BVP 2016 m., 3,1 % BVP 2017 m. ir 2,2 % BVP 2018 m. Remiantis atnaujinta Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, šis valdžios sektoriaus balanso pagerėjimas laikytas atitinkančiu struktūrinio balanso pablogėjimą 0,4 % BVP 2016 m. ir 0,5 % BVP pagerėjimą tiek 2017 m., tiek 2018 m. 2017 m. Ispanijos nominalus deficitas pasiekė 3,1 % BVP, kaip reikalaujama 2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendime. Komisijos 2018 m. pavasario prognozėje numatoma, kad nominalus deficitas sumažės iki 2,6 % BVP 2018 m., t. y. 0,4 % BVP viršys nominalaus deficito tikslą, nustatytą 2018 m. stabilumo programoje ir nurodytą Tarybos. Palyginti su 2018 m. stabilumo programa, Komisija prognozuoja mažesnį valdžios sektoriaus pajamų augimą ir kiek didesnes išlaidas. Komisijos 2018 m. pavasario prognozėje prognozuojama, kad atsižvelgiant į deficitą didinančias priemones, įtrauktas į 2018 m. biudžeto įstatymo projektą, kuris Parlamentui pateiktas balandžio 3 d., 2018 m. struktūrinis balansas pablogės 0,3 % BVP, o 2019 m. pagerės tik nežymiai. Todėl nesitikima, kad 2018 m. ir bendras 2016–2018 m. fiskalinių pastangų tikslas bus pasiektas. Nors ekonominė plėtra padeda mažinti deficitą, ja nepasinaudojama siekiant struktūriniu požiūriu sustiprinti viešuosius finansus. Todėl savo nuomonėje dėl atnaujinto Ispanijos biudžeto plano projekto Komisija daro išvadą, kad jis iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas, nes Komisijos 2018 m. prognozėje numatoma, kad perviršinio deficito padėtis bus ištaisyta laiku, tačiau deficitas linkęs didėti;

               (6)jei perviršinis deficitas būtų laiku ir tvariai panaikintas, 2019 m. Ispanijai būtų taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. Atsižvelgiant į 60 % BVP viršijantį Ispanijos valdžios sektoriaus skolos santykį ir prognozuojamą teigiamą 2,3 % BVP gamybos apimties atotrūkį, 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas
                  8
                turėtų sumažėti bent 0,3 %, o tai atitinka 1,0 % BVP struktūrinį koregavimą pagal Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų matricą. Taip pat esama ženklų, kad nepanaudoti ekonomikos pajėgumai yra nuvertinami. Numatoma, kad 2019 m. nedarbo lygis Ispanijoje vis dar bus vienas aukščiausių Europos Sąjungoje, ir tai leis suvaldyti darbo užmokesčio spaudimą, ypač privačiajame sektoriuje, o infliacija toliau liks gerokai mažesnė už 2 %. Tai rodo besitęsiantį darbo rinkos vangumą. Be to, nors Komisijos gamybos apimties atotrūkio tikėtinumo vertinime nenurodyta, kad pagal bendrai sutartą metodiką nustatyti gamybos apimties atotrūkio įverčiai yra mažai tikėtini, jame nurodyta, kad tikėtini Ispanijos gamybos apimties atotrūkio įverčiai yra gana įvairūs. Tuo remiantis 0,65 % BVP metinis struktūrinis koregavimas, atitinkantis didžiausią grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų augimą, sudarantį 0,6 % BVP, yra tinkamas. Remiantis Komisijos pavasario prognoze, jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad 2019 m. bus labai nukrypta nuo reikalaujamo fiskalinio koregavimo. Be to, prognozuojama, kad 2019 m. Ispanija pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės nesilaikys. Apskritai Taryba mano, kad Ispanija turi būti pasirengusi imtis papildomų priemonių, kad užtikrintų, jog 2018 m. būtų laikomasi reikalavimų, o nuo 2019 m. reikėtų imtis priemonių, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Būtų apdairu bet kokias nenumatytas pajamas naudoti tolesniam valdžios sektoriaus skolos santykio mažinimui;

               (7)be to, 2016 m. rugpjūčio mėn. Taryba taip pat paprašė Ispanijos imtis fiskalinės sistemos gerinimo priemonių, kad būtų automatiškiau taikomi mechanizmai, kuriais užkertamas kelias nukrypimui nuo fiskalinių tikslų ir tas nukrypimas ištaisomas, ir padidintas Stabilumo įstatyme nustatytos išlaidų taisyklės indėlis į fiskalinį konsolidavimą. Tačiau 2018 m. stabilumo programoje nepranešama apie planus griežtinti vidaus išlaidų taisyklę. Joje taip pat nepranešama apie priemones įstatymuose numatyti daugiau atvejų, kai korekciniai ir prevenciniai mechanizmai būtų taikomi automatiškai. Be to, Taryba paprašė Ispanijos imtis priemonių viešųjų pirkimų politikos sistemai gerinti. Ispanija padarė pažangą 2017 m. lapkričio mėn. priėmusi naują įstatymą dėl viešojo sektoriaus sutarčių. Tačiau naujas teisės aktas viešųjų pirkimų veiksmingumą ir skaidrumą gali padidinti tik jei jis sparčiai ir su dideliu užmoju bus įgyvendintas nustatant naują valdymo struktūrą ir visais valdžios lygmenimis sustiprinant viešųjų pirkimų procedūrų kontrolės mechanizmus. Visų pirma būsimojoje nacionalinėje viešųjų pirkimų strategijoje turėtų būti nustatyti ex ante ir ex post kontrolės veiksmai, kuriuos naujosios struktūros turi atlikti. 2017 m. birželio mėn. Vyriausybė pavedė nepriklausomai fiskalinei institucijai atlikti tam tikrų viešojo sektoriaus subsidijų išlaidų peržiūrą. Komisija stebi peržiūros, kurią tikimasi užbaigti 2019 m. pradžioje, vykdymą;

               (8)2018 m. balandžio 27 d. Ispanija pateikė 2018 m. nacionalinę reformų programą ir 2018 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (9)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013
                  9
                23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  10
               ;

               (10)užimtumas Ispanijoje toliau sparčiai augo, o tai lėmė ankstesnių darbo rinkos reformų ir darbo užmokesčio augimo ribojimo poveikis. Nedarbo lygis toliau mažėja, tačiau išlieka gerokai aukštesnis už šalyje iki krizės buvusį lygį ir yra vienas didžiausių visoje ES. Tai reiškia, kad neišnaudojamas didelis gebėjimų potencialas, ypač darbo neturinčio jaunimo. Bedarbių, kurie darbo neturėjo daugiau nei metus, dalis mažėja, tačiau jie vis tiek sudaro beveik pusę visų bedarbių. Ispanija priėmė politikos iniciatyvų rinkinį, pagal kurį ilgalaikiams bedarbiams būtų teikiama individuali parama, o jaunimui būtų padedama patekti į darbo rinką ir pagerinti jų įsidarbinimo galimybes, visų pirma padidinant paramos gavėjų pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą skaičių. Šių priemonių veiksmingumas priklauso ir nuo regioninių viešųjų užimtumo ir socialinių tarnybų pajėgumų darbo ieškantiems asmenims teikti individualią paramą, o šie pajėgumai didėja labai lėtai. Taip pat galima stiprinti bendradarbiavimą su darbdaviais, visų pirma didinant užimtumo tarnybų tvarkomų laisvų darbo vietų dalį ir atrenkant labiau darbdavių poreikius atitinkančius darbo ieškančius asmenis. Be to, reikėtų toliau stengtis geriau koordinuoti užimtumo ir socialinių tarnybų darbą; šioje srityje 2017 m. buvo padaryta tam tikra pažanga;

               (11)pagal terminuotąsias darbo sutartis dirbančių darbuotojų dalis yra viena didžiausių visoje ES ir ją sudaro daugiausia jaunimas ir žemos kvalifikacijos darbuotojai. Terminuotosios darbo sutartys dažnai yra trumpalaikės ir retai pakeičiamos į neterminuotąsias. Jų platus naudojimas net sektoriuose, kuriems sezoninė ar cikliška veikla turi ne tokią didelę įtaką, gali trukdyti našumui greičiau augti ir yra dažnai siejamas su mažesnėmis socialinėmis išmokomis ir didesne skurdo rizika. Nors per pastaruosius dvejus metus išaugo neterminuotųjų darbo sutarčių svarba grynojo užimtumo augimo procentinėje dalyje, reikalingi tolesni veiksmai siekiant paskatinti pereiti nuo terminuotųjų darbo sutarčių prie neterminuotųjų. Įdarbinimo paskatų sistema tebėra padrika ir nėra veiksmingai orientuota į įdarbinimo pagal neterminuotąsias sutartis skatinimą. Ispanija priėmė planą, kaip sumažinti priklausomybę nuo įdarbinimo pagal terminuotąsias sutartis viešajame sektoriuje, tačiau jis dar tik pradedamas įgyvendinti ir įgyvendinimą reikia paspartinti, norint pasiekti 2019 m. nustatytą 8 % tikslą. Dėl didesnio darbo inspekcijų pajėgumo ir veiksmingumo kovojant su piktnaudžiavimu terminuotosiomis darbo sutartimis, išaugo sutarčių, kurios buvo pakeistos į neterminuotąsias darbo sutartis, skaičius, tačiau neatrodo, kad tai atgrasytų darbdavius toliau jas plačiai naudoti. 2017 m. pradžioje pradėta trišalė apskritojo stalo diskusija dėl užimtumo kokybės, tačiau konkrečių pasiūlymų dar nepateikta. Pastaruoju metu socialiniai partneriai aktyviau dalyvauja formuojant politiką, tačiau dar yra ką tobulinti;

               (12)ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas padeda mažinti asmenų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, dalį, kuri vis tiek tebeviršija ES vidurkį, ir pajamų nelygybę. Dirbančiųjų skurdas yra problema, su kuria ypač susiduria namų ūkiai, kurių nariai dirba pagal laikinąsias ar darbo ne visą darbo laiką sutartis. Nors ir mažėja, vaikų skurdo lygis išlieka labai didelis. Kitų nei pensijos socialinių pervedimų poveikis skurdo mažinimui nesiekia ES vidurkio ir toliau silpnėja. Skirtinguose regionuose labai skiriasi pajamų garantavimo schemų taikymo sąlygos, be to, šios schemos suskaidytos į įvairias nacionalines skirtingų įstaigų administruojamas schemas, skirtas darbo ieškantiems įvairių kategorijų asmenims. Todėl yra žmonių, kuriems pagalbos reikia, tačiau jie jos negauna. Po neseniai atlikto tyrimo, kurio metu buvo vertinamas nacionalinių ir regioninių pajamų garantavimo schemų veiksmingumas, vis dar neparengtas joks veiksmų planas. Pradėjus taikyti socialinės kortelės sistemą, socialinių išmokų skyrimas turėtų tapti skaidresnis ir sudaryti palankesnes sąlygas dalyvauti susijusiose aktyvumo skatinimo priemonėse, tačiau taip nebus tiesiogiai šalinami galiojančių schemų trūkumai. Išmokų šeimai efektyvumas taip pat mažas, o aprėptis netolygi. Ispanijos pensijų sistema padeda išlaikyti gyvenimo kokybę vyresnio amžiaus žmonėms, kuriems gresia gerokai mažesnis skurdas nei jaunesnių kartų atstovams. Palyginti su darbo užmokesčiu, dabartinės pensijos yra vienos didžiausių Europos Sąjungoje. Remiantis netrukus paskelbsimos 2018 m. visuomenės senėjimo ataskaitos ir Pensijų adekvatumo ataskaitos
                  11
                prognozėmis, 2011 ir 2013 m. reformos padės užtikrinti ilgalaikį pensijų tvarumą ir santykinį adekvatumą. Tačiau pensijų didinimas ir tvarumo veiksnio taikymo atidėjimas, pasiūlytas priimant 2018 m. biudžeto projektą, kelia abejonių dėl įsipareigojimo vykdyti šias reformas. Be to, nesprendžiama svarbiausia būsimų pensininkų pajamų adekvatumo problema, kuri veikiau yra susijusi su aukštu nedarbo lygiu ir didele darbo rinkos segmentacija;

               (13)pašalinus Ispanijos įmonių inovacinio pajėgumo trūkumus, galėtų išaugti jų našumas. Inovacijų veiklos rezultatams ir našumo augimui trukdo nuolat mažėjantis investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą lygis, todėl labai mažai tikėtina, kad bus pasiektas 2 % nacionalinis mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumo tikslas pagal strategiją „Europa 2020“. Ši tendencija stiprėja dėl mažo ir vis mažėjančio moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skirto valstybės biudžeto vykdymo lygio. Nors nacionalinės mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos valdymas dabar yra paprastinamas ir tai iš dalies atlieka naujoji Valstybinė mokslinių tyrimų agentūra, koordinavimas nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu kuriant, įgyvendinant ir vertinant politiką tebėra silpnas. Vertinimo kultūros puoselėjimas siekiant sistemingai vertinti paramos programų ir politikos veiksmingumą, leistų mokytis, kaip formuoti politiką, ir sukurti sinergijas įvairiuose valdžios lygmenyse;

               (14)ribotą Ispanijos įmonių inovacinį pajėgumą galima paaiškinti ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktimi, kuri turi neigiamą poveikį ilgalaikiam našumo augimo potencialui. Ispanijoje dažnai pasitaiko, kad darbuotojų kvalifikacija yra per žema arba per aukšta, nei reikia dirbamam darbui. Nepaisant to, kad per pastarąjį dešimtmetį mokyklos nebaigusių asmenų skaičius labai sumažėjo, tačiau jis dar gerokai viršija ES vidurkį. Kaip ir mokyklinio ugdymo rezultatai, skirtinguose regionuose jie labai skiriasi ir gali trukdyti užtikrinti lygias galimybes. Iki šiol šiems trūkumams šalinti skirtų programų poveikis buvo labai nedidelis. Šalies socialinis ir politinis švietimo paktas, kuriuo siekiama vykdyti visapusišką švietimo sistemos reformą, tebėra svarstomas. Tuo tarpu mokytojų profesinį tobulėjimą reikės remti mažinant laikinųjų darbo sutarčių skaičių ir skiriant daugiau išteklių jų mokymui. Be to, darbo rinkoje ieškodami tinkamo ir stabilaus darbo, sunkumų visų pirma patiria aukštojo mokslo įstaigų absolventai. Glaudesnis švietimo institucijų ir įmonių bendradarbiavimas galėtų pagerinti galimybes jauniems absolventams patekti į darbo rinką ir kartu suteikti įmonėms įgūdžių, reikalingų norint padidinti inovacinį pajėgumą. Atsižvelgiant į tai, naujosios skaitmeninės strategijos pasiūlyme pripažįstama, kad reikia gerinti skaitmeninius įgūdžius. Sunkumų kyla dėl to, kad yra mažai informacinių ir ryšių technologijų specialistų ir kad reikia didinti švietimo sistemos vaidmenį gerinant skaitmeninius įgūdžius. Darbuotojų perkvalifikavimas, kad šie įgytų skaitmeninių įgūdžių, taip pat leistų Ispanijos įmonėms išlikti konkurencingoms vis labiau skaitmeninėje ekonomikoje;

               (15)prie to, kad našumo augimas tebėra ribotas, taip pat prisideda reglamentavimo skirtumai verslo aplinkoje. Dabartinėmis aplinkybėmis dėl reglamentavimo skirtumų ir apribojimų verslo aplinkoje antkainiai išlieka dideli, įmonių ir darbuotojų geografinis judumas nedidelis, o našumo augimas ribotas. Įstatymas dėl rinkos bendrumo, kuriuo buvo siekiama išspręsti šią problemą, įgyvendintas tik iš dalies. Reikia pagerinti šio įstatymo įgyvendinimo stebėjimą regionų ir vietos lygmenimis ir sustiprinti tarpsektorinių konferencijų vaidmenį. Įstatyme nustatytas principas, kad jei įmonės laikosi tam tikrų reikalavimų kažkurioje teritorijos dalyje, tai jos galėtų veikti visoje teritorijoje. Keliuose 2017 m. paskelbtuose sprendimuose Konstitucinis Teismas nustatė, kad šis principas negalioja, jei nėra bendrų arba lygiaverčių minimaliųjų ekonominės veiklos pradėjimo arba užsiėmimo ja standartų. Atsižvelgiant į šiuos sprendimus, visoje teritorijoje nustačius nuoseklius bendrus arba lygiaverčius standartus, būtų galima pasiekti įstatyme nustatytus tikslus. Be to, norint veiksmingiau mažinti neigiamą fragmentacijos poveikį įmonėms, reikėtų pagerinti skirtingų valdžios lygmenų bendradarbiavimą visais įgyvendinimo etapais. Turėtų būti paspartintas ir užbaigtas Geresnio reglamentavimo komiteto, įsteigto siekiant užtikrinti, kad teisės aktai būtų suderinti su ES paslaugų srities acquis, darbas. Apribojimai, kurie turi įtakos tam tikroms reglamentuojamosioms profesijoms, pavyzdžiui, statybos inžinierių ir architektų, buvo nurodyti ir 2017 m. sausio mėn. priimtame paslaugų dokumentų rinkinyje, tačiau iki šiol nesiimta jokių konkrečių priemonių šiai problemai spręsti
                  12
               ;

               (16)apskritai, pagerinus institucijų darbo kokybę, būtų galima padidinti pasitikėjimą Ispanijos ekonomika ir naudą iš priemonių, priimtų siekiant spartinti našumo augimą. Pažanga padaryta partijų finansavimo skaidrumo, turto deklaravimo ir interesų konfliktų srityse. Verslo aplinkai taip pat buvo naudinga pažanga, padaryta kovojant su korupcija, tačiau šioje srityje vis dar lieka susirūpinimą keliančių klausimų. Pagerėjo piliečių ir įmonių nuomonė apie teisingumo sistemos nepriklausomumą. Dabar dedamos ir turėtų būti toliau dedamos pastangos dar labiau padidinti teisingumo sistemos efektyvumą. Nors šioje plačioje srityje padaryta tam tikra pažanga, uždavinys skatinti pasitikėjimą institucijomis visuose valdžios lygmenyse dar nėra atliktas;

               (17)dar labiau pagerinus transporto, energetikos ir vandens infrastruktūrą, būtų skatinama teritorinė sanglauda, geresnė integracija į bendrąją rinką ir našumo augimas. Tarpvalstybinėms transporto ir energijos jungtims ir vandens infrastruktūrai trūksta investicijų. Būtų galima geriau naudotis keleivių ir krovinių vežimo geležinkeliais infrastruktūromis. Nors neseniai užbaigtos naujos atkarpos, kuriose buvo nutiesta pasaulyje dominuojantį standartą atitinkančio pločio vėžė, Ispanijoje, Portugalijoje ir Prancūzijoje veikiančios skirtingų matmenų vėžės yra pagrindinė kliūtis geresniam susisiekimui geležinkeliais. Esama ir krovinių vežimo geležinkeliais jungčių trūkumų: tarp pagrindinių Atlanto vandenyno ir Viduržemio jūros uostų ir šalies viduje esančių pramoninių teritorijų. Nepakankamos sujungiamumo galimybės taip pat trukdo glaudesnei integracijai į ES elektros energijos ir dujų rinkas. Norint pagerinti vandentvarką, pvz., nuotekų valymą, nuotėkių tinkluose mažinimą ir vandens tiekimo gerinimą, reikalingos tolesnės investicijos į infrastruktūrą. Tai Ispanijai duotų naudos aplinkai ir ekonominės bei socialinės naudos;

               (18)per 2018 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Ispanijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2018 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2018 m. stabilumo programą ir 2018 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Ispanija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Ispanijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą būtina stiprinti Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (19)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2018 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  13
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (20)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos Ispanijai pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Ispanijai 2018–2019 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti, kad būtų laikomasi 2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendimo, kuriuo pagal perviršinio deficito procedūrą įspėjama, be kita ko, imtis priemonių, kad būtų užtikrintas fiskalinės ir viešųjų pirkimų sistemų taikymas visais valdžios lygmenimis. Tuomet užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 0,6 %, o tai atitiktų 0,65 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Nenumatytas papildomas pajamas panaudoti tam, kad būtų greičiau mažinamas valdžios sektoriaus skolos santykis.

               2.Užtikrinti, kad užimtumo ir socialinės tarnybos turėtų pakankamai pajėgumų teikti veiksmingą paramą darbo ieškantiems asmenims, be kita ko, glaudžiau bendradarbiaujant su darbdaviais. Skatinti pereiti prie neterminuotųjų darbo sutarčių. Gerinti paramą šeimoms ir panaikinti pajamų garantavimo schemų aprėpties spragas supaprastinant nacionalinių schemų sistemą ir sumažinant regioninių schemų taikymo sąlygų skirtumus. Mažinti mokyklos nebaigimo rodiklį ir regioninius mokymosi rezultatų skirtumus, visų pirma geriau remiant mokinius ir mokytojus.

               3.Didinti viešąsias investicijas į mokslinius tyrimus bei inovacijas ir sistemingai vykdyti šios srities paramos politikos vertinimus, kad būtų užtikrintas šios politikos efektyvumas. Stiprinti švietimo institucijų ir įmonių bendradarbiavimą, siekiant sumažinti esamą įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktį. Toliau įgyvendinti Įstatymą dėl rinkos bendrumo ir užtikrinti, kad visais valdžios lygmenimis taisyklės, reglamentuojančios ekonominės veiklos, ypač paslaugų teikimo, pradėjimą ir užsiėmimą ja, atitiktų to įstatymo principus ir pagerinti administravimo įstaigų bendradarbiavimą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 408 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 ir P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 207 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        OL L 148, 2017 6 10, p. 38–41.

                     (8)

                        Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Įtraukiamos diskrecinės pajamų priemonės arba teisės aktais nustatytas pajamų didėjimas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje.

                     (9)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)

                        Europos Komisija (2018 m.), 2018 m. pensijų adekvatumo ataskaita „Dabartinių ir būsimų pajamų adekvatumas senatvėje ES“, I ir II tomai. Tai bendra ataskaita, kurią parengė Socialinės apsaugos komitetas (SAK) ir Europos Komisija (Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD). Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2018 m.

                     (12)

                        COM(2016) 820 final.

                     (13)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 05 16
            COM(2018) 299 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo įgaliojama pradėti derybas su Žaliuoju Kyšuliu siekiant sudaryti protokolą, kuriuo įgyvendinamas Europos Bendrijų ir Žaliojo Kyšulio žvejybos partnerystės susitarimas
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Komisija siūlo derėtis su Žaliojo Kyšulio Respublika dėl naujo tausios žvejybos partnerystės susitarimo (TŽPS) protokolo, kuris atitiktų Sąjungos laivyno poreikius ir derėtų su Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (BŽP) ir su 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadomis dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Dabartinis Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio TŽSP buvo sudarytas 2006 m. gruodžio 30 d.
                     1
                   Dabartinis ketverių metų žvejybos partnerystės susitarimo protokolas
                     2
                   pradėtas taikyti 2014 m. gruodžio 23 d. ir nustos galioti 2018 m. gruodžio 22 d. Jame nustatytos Sąjungos laivynui suteiktos žvejybos galimybės ir atitinkamas Sąjungos ir laivų savininkų mokamas finansinis įnašas. Metinis Žaliajam Kyšuliui skirtas ES viešasis finansinis įnašas pirmaisiais dvejais metais sudaro 550 000 EUR, iš jų 275 000 EUR skiriama kaip parama sektoriui; paskutiniaisiais dvejais metais – 500 000 EUR, iš jų 250 000 EUR skiriama kaip parama sektoriui.

               Su Žaliuoju Kyšuliu sudarytame TŽPS nustatytos tunų ir toli migruojančių rūšių žuvų žvejybos galimybės, skirtos trijų valstybių narių – Ispanijos, Prancūzijos ir Portugalijos – laivams. Europos Sąjunga Vakarų Afrikoje jau turi gerai išplėtotą dvišalių TŽPS, visų pirma su Maroku, Mauritanija, San Tome ir Prinsipe, Senegalu, Liberija ir Dramblio Kaulo Krantu, tinklą.

                  TŽPS padeda tarptautiniu mastu propaguoti BŽP tikslus užtikrinant, kad Sąjungos žvejybos veikla, vykdoma ne ES vandenyse, būtų grindžiama tokiais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę. Be to, TŽPS padeda stiprinti ES ir jos partnerių mokslinį bendradarbiavimą, didinti skaidrumą ir tvarumą, kad geriau būtų valdomi žvejybos ištekliai. Jais taip pat stiprinamas valdymas remiant nacionalinių ir užsienio laivynų veiklos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą ir teikiant finansavimą kovai su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba ir tvariai vietos žvejybos pramonės plėtrai. TŽPS padeda stiprinti Sąjungos poziciją tarptautinėse ir regioninėse žvejybos organizacijose, visų pirma Tarptautinėje Atlanto tunų apsaugos komisijoje, kuri yra pagal tarptautinę toli migruojančių rūšių žuvų išteklių išsaugojimo ir valdymo regione teisę įsteigta organizacija.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Derybos dėl TŽPS naujojo protokolo su Žaliuoju Kyšuliu atitinka ES išorės veiksmus, susijusius su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybėmis ir ypač su Sąjungos siekiamais demokratinių principų taikymo ir žmogaus teisių gynimo tikslais.

                  Vietos mastu TŽPS prisidės prie naujojo partnerystės migracijos srityje modelio
                     3
                   formavimo, o ekonominės veiklos intensyvinimas žuvininkystės sektoriuje padės šalinti emigracijos iš Žaliojo Kyšulio priežastis.

               2.TEISINIAI REKOMENDACIJOS ASPEKTAI

               •Teisinis pagrindas

                  Teisinis sprendimo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktos dalies (Sąjungos išorės veiksmai) V antraštinės dalies (tarptautiniai susitarimai) 218 straipsnis, kuriame nustatyta derybų dėl ES susitarimų su trečiosiomis šalimis ir šių susitarimų sudarymo tvarka.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Netaikoma, išimtinė kompetencija.

               •Proporcingumo principas

                  Šis sprendimas yra proporcingas siekiamam tikslui.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Priemonė numatyta SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalyse.

               3.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimai / tinkamumo patikros

                  2017–2018 m. Komisija atliko TŽPS su Žaliuoju Kyšuliu dabartinio protokolo ex post vertinimą, taip pat galimo protokolo atnaujinimo ex ante vertinimą. Vertinimo išvados išdėstytos atskirame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente.

                  Atlikus vertinimą prieita prie išvados, kad ES tunų žvejybos sektoriai itin suinteresuoti žvejyba Žaliojo Kyšulio vandenyse ir kad atnaujinus protokolą regione sustiprėtų žvejybos stebėsena, kontrolė bei priežiūra ir pagerėtų jos valdymas. Po vertinimo padaryta išvada, kad protokolo atnaujinimas bus naudingas ir Žaliajam Kyšuliui dėl didelės pagal protokolą mokamos finansinės kompensacijos.

               •Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais

                  Atliekant vertinimą konsultuotasi su valstybėmis narėmis, pramonės atstovais ir tarptautinėmis pilietinės visuomenės organizacijomis, taip pat su Žaliojo Kyšulio žuvininkystės administracija ir pilietine visuomene. Konsultuotasi ir Tolimojo plaukiojimo laivyno patariamoje taryboje.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Sprendimo priede pateiktuose siūlomuose derybiniuose nurodymuose rekomenduojama įgalioti pradėti derybas. Taip pat rekomenduojama įtraukti nuostatą dėl žmogaus teisių ir demokratijos principų pažeidimų pasekmių.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Pagal naująjį protokolą Žaliajam Kyšuliui turės būti mokamas finansinis įnašas, suderinamas su 2014–2020 m. daugiamete finansine programa (DFP) ir visų pirma su TŽPS biudžeto eilutei skirtais biudžeto asignavimais. Metinės įsipareigojimų ir mokėjimų sumos, įskaitant rezervo eilutę, skirtą protokolams, kurie metų pradžioje dar neįsigalioję, nustatomos pagal kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą
                  4
               .

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Tikimasi, kad derybos prasidės 2018 m. antrąjį ketvirtį.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Komisija rekomenduoja Tarybai::

                  - įgalioti Komisiją pradėti ir vesti derybas su Žaliuoju Kyšuliu dėl naujo tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo sudarymo;

                  - Komisiją paskirti ES derybininke šiuo klausimu;

                  - nurodyti Komisijai šias derybas vesti konsultuojantis su specialiuoju komitetu, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo;

                  - patvirtinti prie šios rekomendacijos pridedamus derybinius nurodymus.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo įgaliojama pradėti derybas su Žaliuoju Kyšuliu siekiant sudaryti protokolą, kuriuo įgyvendinamas Europos Bendrijų ir Žaliojo Kyšulio žvejybos partnerystės susitarimas

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               reikėtų pradėti derybas su Žaliuoju Kyšuliu siekiant sudaryti protokolą, kuriuo įgyvendinamas Europos Bendrijų ir Žaliojo Kyšulio žvejybos partnerystės susitarimas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija yra įgaliojama pradėti derybas su Žaliuoju Kyšuliu siekiant sudaryti protokolą, kuriuo įgyvendinamas Europos Bendrijų ir Žaliojo Kyšulio žvejybos partnerystės susitarimas.

               2 straipsnis

               Šios derybos vedamos konsultuojantis su Tarybos išorės žuvininkystės politikos darbo grupe, remiantis Tarybos derybiniais nurodymais, pateiktais šio sprendimo priede.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                        Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 414, 2006 12 30, p. 36.

                     (2)

                        OL L 369, 2014 12 24, p. 3.

                     (3)

                        COM(2016) 385 final, 2016 6 7.

                     (4)

                        Žr. 40 skyrių (rezervo eilutė 40 02 41) pagal tarpinstitucinį susitarimą dėl daugiametės finansinės programos (2013/C373/01).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2018 05 16
            COM(2018) 299 final
            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo įgaliojama pradėti derybas su Žaliuoju Kyšuliu siekiant sudaryti protokolą, kuriuo įgyvendinamas Europos Bendrijų ir Žaliojo Kyšulio žvejybos partnerystės susitarimas
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               PRIEDAS

               Derybiniai nurodymai dėl naujo Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio protokolo sudarymo

               –Derybų tikslas – atnaujinti Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio žvejybos partnerystės susitarimo protokolą laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos ir 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl 2011 m. liepos 13 d. Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto.

               –Siekiant nauju protokolu skatinti tausią ir atsakingą žvejybą ir kartu užtikrinti abipusę naudą ES ir Žaliajam Kyšuliui, Komisijos derybiniais tikslais turi būti siekiama:

               ·Europos Sąjungos laivyno laivams užtikrinti prieigą prie Žaliojo Kyšulio išskirtinės žvejybos zonos ir būtinus žvejybos toje zonoje leidimus, taip inter alia išlaikant ES veiklos vykdytojams prieinamų tausios žvejybos partnerystės susitarimų tinklą;

               ·atsižvelgti į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas ir atitinkamus regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) priimtus valdymo planus, siekiant užtikrinti tausią žvejybos veiklą ir skatinti vandenynų valdymą tarptautiniu mastu. Žvejybos veikla turėtų būti nukreipta tik į turimus išteklius, atsižvelgiant į vietinio laivyno žvejybos pajėgumus ir kartu kreipiant ypatingą dėmesį į tai, kad kai kurie susiję ištekliai yra toli migruojančių rūšių žuvų ištekliai;

               ·tais atvejais, kai atitinkami žvejybos ištekliai domina ir kitus užsienio laivynus, gauti ES laivynų interesus atitinkančią adekvačią tų išteklių dalį, kuri atitiktų ES laivyno veiklą regione ir naujausius bei patikimiausius turimus mokslinius vertinimus;

               ·pradėti dialogą, kuriuo būtų stiprinama sektoriaus politika siekiant skatinti įgyvendinti su šalies vystymosi tikslais suderintą atsakingą žvejybos politiką , visų pirma susijusią su žvejybos valdymu, kova su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, žvejybos veiklos kontrole, stebėsena bei priežiūra ir mokslinių rekomendacijų teikimu, taip pat didinti užimtumą, kuris, inter alia, padėtų šalinti pagrindines emigracijos iš Žaliojo Kyšulio priežastis;

               ·įtraukti sąlygą dėl žmogaus teisių ir demokratijos principų pažeidimų pasekmių;

               ·įtraukti nuostatą dėl ES laivynui suteikiamos lengvatinės prieigos prie Žaliojo Kyšulio žvejybos zonos ir dėl tokių pačių techninių sąlygų taikymo visiems užsienio laivynams;

               –siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkio, į naująjį protokolą turėtų būti įtraukta nuostata dėl laikino taikymo.

               –Protokole visų pirma turėtų būti nustatyta:

               ·Europos Sąjungos laivams suteiktinos žvejybos galimybės pagal kategorijas,

               ·finansinė kompensacija bei jos mokėjimo sąlygos ir

               ·prioritetai ir mechanizmai, kuriais remiantis būtų galima veiksmingai įgyvendinti sektorinę paramą ir vykdyti reguliarią jos stebėseną.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 11 22
            COM(2017) 801 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo panaikinamas Sprendimas 2008/713/EB dėl perviršinio deficito Jungtinėje Karalystėje

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo panaikinamas Sprendimas 2008/713/EB dėl perviršinio deficito Jungtinėje Karalystėje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12 dalį,

               atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)2008 m. liepos 8 d. Tarybos sprendimu 2008/713/EB, priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Jungtinėje Karalystėje susidaręs perviršinis deficitas
                  1
               . Taryba nurodė, kad pagal PDP duomenis, kuriuos Jungtinės Karalystės valdžios institucijos pateikė 2008 m. kovo mėn., buvo numatoma, kad Jungtinės Karalystės valdžios sektoriaus deficitas 2008–2009 m. bus 3,2 % BVP, taigi viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Paskelbus 2008 m. kovo mėn. biudžetą, 2008 m. gegužės 13 d. taip pat buvo paskelbta politinė priemonė dėl gyventojų pajamų mokesčio sumažinimo 2008–2009 m., dėl kurios tais finansiniais metais buvo numatomas papildomas planuojamo deficito padidėjimas. Šią priemonę pridėjus prie Komisijos 2008 m. pavasario prognozės, 2008–2009 m. buvo gaunamas 3,5 % BVP deficitas. Be to, perviršinis deficitas nelaikytas laikinu, nes Komisijos prognozė pagal nesikeičiančios politikos scenarijų rodė, kad 2009–2010 m. deficitas sudarys 3,3 % BVP. Taryba taip pat nurodė, kad valdžios sektoriaus skolos santykis tebebuvo gerokai mažesnis už 60 % pamatinę vertę, nors buvo numatoma jo augimo tendencija iki 2009–2010 m.;

               (2)tą pačią dieną, vadovaudamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Jungtinei Karalystei skirtą rekomendaciją siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį ne vėliau kaip 2009–2010 finansiniais metais. Taryba taip pat nustatė 2009 m. sausio 8 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų priemonių;

               (3)2009 m. balandžio 27 d. pagal Sutarties 104 straipsnio 8 dalį Taryba nusprendė, kad Jungtinė Karalystė nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2008 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendaciją
                  2
               ;

               (4)pripažinusi, kad 2009–2010 m. Jungtinės Karalystės biudžeto būklę lėmė priemonių, kurių poveikis sudaro maždaug 1,5 % BVP ir kurios buvo tinkamas atsakas į Europos ekonomikos atkūrimo planą, įgyvendinimas ir nevaržomas savaiminių stabilizatorių veikimas, 2009 m. gruodžio 2 d. Taryba pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį Jungtinei Karalystei pateikė patikslintą rekomendaciją, kurioje Jungtinei Karalystei rekomenduota ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2014–2015 m. Konkrečiai, siekiant valdžios sektoriaus deficitą patikimai ir tvariai sumažinti iki mažesnės kaip 3 % BVP vertės, Jungtinei Karalystei rekomenduota užtikrinti, kad fiskalinio konsolidavimo vidutinis metinis dydis nuo 2010–2011 iki 2014–2015 m. sudarytų 1¾ % BVP. 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje Taryba nustatė 2010 m. birželio 2 d. terminą, iki kurio reikia imtis veiksmingų priemonių, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį;

               (5)2010 m. liepos 6 d. Komisija, remdamasi Komisijos 2010 m. pavasario prognoze, padarė išvadą, kad Jungtinė Karalystė ėmėsi veiksmingų priemonių laikydamasi 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį;

               (6)2015 m. birželio 19 d. pagal Sutarties 126 straipsnio 8 dalį Taryba nusprendė, kad Jungtinė Karalystė nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją
                  3
               . Taryba nurodė, kad dėl 2008–2009 m. pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės Jungtinės Karalystės realiojo BVP augimas smarkiai sumažėjo, o tai, be kita ko, turėjo poveikį ir valstybės finansams. Vėliau Jungtinė Karalystė įgyvendino konsolidavimo planą ir valdžios sektoriaus deficitas, kaip BVP procentinė dalis, nuo 2009–2010 iki 2014–2015 finansinių metų kasmet mažėjo. Tačiau valdžios sektoriaus skolos santykis šiuo laikotarpiu toliau didėjo, tam įtakos daugiausia turėjo nominalus deficitas, taip pat intervencinės priemonės finansų sektoriuje. Taryba padarė išvadą, kad, nepaisant nustatytos ir įgyvendinamos fiskalinio konsolidavimo programos, Jungtinė Karalystė nepanaikino perviršinio deficito iki 2014–2015 m. Be to, Jungtinė Karalystė nesilaikė 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomenduoto 1¾ % BVP vidutinio metinio fiskalinių priemonių dydžio;

               (7)tą pačią dieną, vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Jungtinei Karalystei skirtą rekomendaciją panaikinti perviršinį deficitą iki 2016–2017 finansinių metų. Konkrečiai, Jungtinei Karalystei rekomenduota pasiekti nominalų deficitą, lygų 4,1 % BVP 2015–2016 m. ir 2,7 % BVP 2016–2017 m. ir atitinkantį struktūrinio balanso pagerėjimą, lygų 0,5 % BVP 2015–2016 m. ir 1,1 % BVP 2016–2017 m., pagal atnaujintą Komisijos 2015 m. pavasario prognozę;

               (8)2015 m. lapkričio 16 d. Komisija padarė išvadą, kad Jungtinė Karalystė ėmėsi veiksmingų priemonių siekdama panaikinti perviršinį deficitą iki 2016–2017 finansinių metų, kaip 2015 m. birželio 19 d. rekomendavo Taryba;

               (9)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo (Nr. 12) dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos tą protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009
                  4
                3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., turi pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;

               (10)Taryba priima sprendimus panaikinti sprendimus dėl perviršinio deficito, remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės
                  5
               ;

               (11)remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, 2017 m. konvergencijos programa, 2017 m. rugsėjo mėn. Jungtinės Karalystės pateiktu pranešimu ir Komisijos 2017 m. rudens prognoze, daromos šios išvados:

               –Kelerius pastaruosius metus Jungtinė Karalystė pasiekė rekomenduotus valdžios sektoriaus deficito tikslus. 2009–2010 m. pasiekęs aukščiausią 10 % BVP tašką, nominalus valdžios sektoriaus deficitas stabiliai mažėjo, sudarė 4 % 2015–2016 m. ir 2,3 % 2016–2017 m. ir atitiko 2015 m. birželio 19 d. Tarybos rekomendaciją. Per šį laikotarpį įgyvendintas fiskalinis konsolidavimas daugiausia buvo grindžiamas išlaidų priemonėmis: bendros einamosios išlaidos nuo 42,9 % BVP 2009–2010 m. sumažėjo iki 38 % BVP 2016–2017 m. Prie to, kad ir mažesniu mastu, prisidėjo valdžios sektoriaus pajamų santykio padidėjimas: nuo 37,4 % BVP 2009–2010 m. iki 38,6 % BVP 2016–2017 m.

               –2017 m. balandžio 27 d. Jungtinės Karalystės valdžios institucijų pateiktoje 2016–2017 m. konvergencijos programoje, apimančioje laikotarpį nuo 2016–2017 iki 2021–2022 m., buvo numatytas valdžios sektoriaus deficito padidėjimas iki 2,8 % BVP 2017–2018 m., o vėliau – sumažėjimas iki 1,9 % BVP 2018–2019 m. Ši prognozė buvo grindžiama tuo, kad planuojamas 2016–2017 m. valdžios sektoriaus deficitas, remiantis PDP duomenimis, kuriuos Jungtinės Karalystės valdžios institucijos pateikė 2017 m. kovo mėn., turėjo sudaryti 2,7 %. Nuo to laiko, kai buvo pateikta konvergencijos programa, Nacionalinės statistikos tarnyba 2016–2017 m. valdžios sektoriaus deficito įvertį sumažino iki 2,3 % BVP. Nors Jungtinės Karalystės valdžios institucijos vėliau nepaskelbė atnaujintos valdžios sektoriaus deficito prognozės, pagal Komisijos 2017 m. rudens prognozę, darant nesikeičiančios politikos prielaidą, numatomas toks deficitas: 2,5 % 2017–2018 m., 1,8 % 2018–2019 m. ir 1,3 % 2019–2020 m. Todėl numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas liks mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę.

               –Remdamasi savo 2017 m. rudens prognoze, Komisija vertina, kad struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, nuo 2008–2009 iki 2016–2017 m. pagerėjo 3,2 % BVP.

               –Nuo 2008 m. liepos 8 d., kai Taryba nusprendė, kad Jungtinėje Karalystėje susidaręs perviršinis deficitas, Jungtinės Karalystės valdžios sektoriaus bendroji skola labai išaugo. Valdžios sektoriaus skolos santykis nuo 41 % BVP 2007–2008 m. išaugo iki 86,8 % 2016–2017 m.; tai rodo tuo laikotarpiu buvusį didesnį nominalų valdžios sektoriaus deficitą ir finansų sektoriuje vykdytas intervencines priemones. Pagal Komisijos 2017 m. rudens prognozę numatoma, kad skolos santykis su BVP aukščiausią tašką pasieks 2016–2017 m. ir laipsniškai sumažės iki 82,9 % BVP 2019–2020 m.;

               (12)pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis atitinkamoje valstybėje narėje ištaisoma;

               (13)Taryba mano, kad perviršinis deficitas Jungtinėje Karalystėje panaikintas, todėl Sprendimą 2008/713/EB reikėtų panaikinti;

               (14)nuo 2017–2018 m., t. y. kitų finansinių metų po perviršinio deficito panaikinimo, Jungtinė Karalystė turi užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų laikymąsi ir tinkamu tempu turėtų toliau siekti minimalaus vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kartu laikytis išlaidų kriterijaus ir atitikti skolos kriterijų pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 1a dalį,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Bendras vertinimas rodo, kad perviršinio deficito padėtis Jungtinėje Karalystėje ištaisyta.

               2 straipsnis

               Sprendimas 2008/713/EB panaikinamas.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2008 m. liepos 8 d. Tarybos sprendimas 2008/713/EB dėl perviršinio deficito Jungtinėje Karalystėje (OL L 238, 2008 9 5, p. 5).

                     (2)

                        2009 m. balandžio 27 d. Tarybos sprendimas 2009/409/EB, kuriuo pagal Sutarties 104 straipsnio 8 dalį nustatoma, ar Jungtinė Karalystė ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2008 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį (OL L 132, 2009 5 29, p. 11).

                     (3)

                        2015 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimas 2015/1098, kuriuo nustatoma, kad Jungtinė Karalystė nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją (OL L 180, 2015 7 8, p. 1).

                     (4)

                        2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (OL L 145, 2009 6 10, p. 1).

                     (5)

                        Atsižvelgiant į 2012 m. rugsėjo 3 d. „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gaires“. Žr.
                  http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 11 22
            COM(2017) 802 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje
            {SWD(2017) 603 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

               atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)2017 m. birželio 16 d. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 121 straipsnio 4 dalį Taryba nusprendė, kad Rumunijoje yra didelis pastebėtas nukrypimas nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ir pateikė rekomendaciją Rumunijai imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2017 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų
                  2
                nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o tai atitiktų 0,5 % BVP metinį struktūrinį koregavimą
                  3
               . Rumunijai rekomenduota visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti, o biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu. Taryba Rumunijai nustatė 2017 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio reikia pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendaciją;

               (2)2017 m. liepos 11 d. Taryba Rumunijai rekomendavo užtikrinti, kad 2017 m. ji laikytųsi 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacijos dėl didelio nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo
                  4
               . Rumunijai rekomenduota 2018 m. imtis didelių fiskalinių pastangų pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimus, kad būtų vykdomas papildomas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, t. y. 1 % BVP struktūrinio deficito. Pagal bendrai sutartą koregavimo matricą taikant Stabilumo ir augimo paktą tas koregavimas buvo būtinas, kad 2018 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 4,3 %. Tai atitiktų 0,5 % BVP struktūrinį koregavimą;

               (3)2017 m. rugsėjo 26 ir 27 d. Komisija Rumunijoje surengė griežtesnės priežiūros vizitą, per kurį vykdė stebėseną vietoje pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 -11 straipsnio 2 dalį. Rumunijos valdžios institucijoms perdavusi preliminarias išvadas, 2017 m. spalio 24 d. Komisija savo išvadas pateikė Tarybai ir paskelbė viešai;

               (4)2017 m. spalio 13 d. Rumunijos valdžios institucijos pateikė ataskaitą dėl efektyvių veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendaciją. Turint omenyje informaciją, kurią Rumunijos valdžios institucijos pateikė toje ataskaitoje, ir bendrą vertinimą remiantis 2017 m. rudens prognoze, [XX] Taryba padarė išvadą, kad Rumunija nesiėmė efektyvių veiksmų, kuriais būtų atsižvelgiama į 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendaciją;

               (5)esant sparčiam ekonomikos augimui ir teigiamam gamybos apimties atotrūkiui, Rumunija vykdo prociklinę fiskalinę politiką. Apskaičiuota, kad 2017 m. struktūrinis balansas 2,3 % BVP nukrypo nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Dėl to ir atsižvelgiant į tai, kad Rumunija nesiėmė efektyvių veiksmų, tikslinga pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį tai valstybei narei skirti patikslintą rekomendaciją dėl tinkamų būtinų priemonių;

               (6)remiantis Komisijos 2017 m. rudens prognozėje pateiktomis gamybos apimties atotrūkio projekcijomis, Rumunijoje 2017 ir 2018 m. yra įprastos ekonominės sąlygos. Rumunijos valdžios sektoriaus skolos santykis neviršija 60 % BVP ribos. Minimalios reikalaujamos struktūrinės pastangos, nustatytos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir pagal taikant Stabilumo ir augimo paktą bendrai sutartą koregavimo matricą, kuria atsižvelgiama į vyraujančias ekonomines aplinkybes ir galimas tvarumo problemas, sudaro 0,5 % BVP;

               (7)pagal Komisijos projekcijas numatoma, kad 2017 m. Rumunijos struktūrinis deficitas padidės 1,1 % BVP, nors 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacijoje prašyta užtikrinti ne mažiau kaip 0,5 % BVP struktūrinį sumažėjimą. Be to, remiantis Komisijos 2017 m. rudens prognoze numatoma, kad Rumunijos deficitas 2017 m. išliks lygus Sutartyje nustatytai 3 % BVP pamatinei vertei, o 2018 m. ją gerokai viršys;

               (8)be 2017 m. liepos 11 d. Tarybos rekomenduoto 0,5 % BVP koregavimo, būtina imtis papildomų pastangų, kad po 2016 ir 2017 m. neatitikimo Rumunija grįžtų prie tinkamo koregavimo plano. Turint omenyje didelio pastebėto nukrypimo nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, mastą, atrodo tikslinga, kad papildomos pastangos sudarytų 0,3 % BVP; jos paspartins koregavimą siekiant grįžti prie vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. 2018 m. reikalaujamas struktūrinio balanso pagerėjimas 0,8 % BVP atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalų augimą, 2018 m. neviršijantį 3,3 %;

               (9)Komisijos 2017 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2018 m. struktūrinis balansas dar pablogės 1 %. Todėl, siekiant užtikrinti 0,8 % BVP struktūrinį pagerėjimą 2018 m., reikia priimti priemones, kurių bendras struktūrinis poveikis yra 1,8 % BVP, palyginti su Komisijos 2017 m. rudens prognozėje nurodytu dabartiniu baziniu 2018 m. scenarijumi;

               (10)Komisijos 2017 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2018 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,9 % BVP, t. y. viršys 3 % BVP Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Užtikrinus reikalaujamą 0,8 % BVP struktūrinį koregavimą, palyginti su numatomu 2017 m. rezultatu, taip pat būtų užtikrinta, kad Rumunija 2018 m. neviršytų 3 % BVP valdžios sektoriaus deficito ribos;

               (11)šioje rekomendacijoje pateikti 2018 m. taikomi reikalavimai pakeičia atitinkamus elementus, nustatytus fiskalinės politikos rekomendacijoje, pateiktoje Rumunijai skirtoje 2017 m. liepos 11 d. Tarybos rekomendacijoje;

               (12)Rumunija turėtų iki 2018 m. balandžio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją; ta ataskaita galėtų būti pateikta konvergencijos programoje, kuri teikiama pagal Reglamento (EB) nr. 1466/97 7 straipsnį;

               (13)šią rekomendaciją reikėtų paskelbti viešai;

               REKOMENDUOJA:

               KAD RUMUNIJA:

               (1)imtųsi būtinų priemonių užtikrinti, kad 2018 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o tai 2018 m. atitiktų ne mažiau kaip 0,8 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, ir taip valstybė narė laikytųsi tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

               (2)visas nenumatytas pajamas panaudotų deficitui mažinti; biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu;

               (3)iki 2018 m. balandžio 15 d. Tarybai pateiktų ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją.

               Ši rekomendacija skirta Rumunijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        Grynąsias valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje.

                     (3)

                        2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 216, 2017 7 6, p. 1).

                     (4)

                        2017 m. liepos 11 d. Tarybos rekomendacija dėl 2017 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Rumunijos konvergencijos programos (OL C 261, 2017 8 9, p. 98).