title: 2007 m. gruodžio 6 d. Tarybos rekomendacija dėl bendradarbiavimo svarbiuose tarptautinio masto renginiuose vadovo, skirto policijos ir saugumo institucijoms

text:
               22.12.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 314/4

      TARYBOS REKOMENDACIJA

   2007 m. gruodžio 6 d.
   dėl bendradarbiavimo svarbiuose tarptautinio masto renginiuose vadovo, skirto policijos ir saugumo institucijoms
   (2007/C 314/02)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Saugumo vadovą, skirtą policijos institucijoms ir tarnyboms naudoti tarptautiniuose renginiuose, įskaitant Europos Vadovų Tarybos susitikimus ir Valstybių narių bendradarbiavimo, siekiant išvengti teroro aktų olimpinių žaidynių ir lygiaverčių sporto renginių metu, vadovą,
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjungos tikslas, inter alia, – plėtojant bendrą valstybių narių policijos bendradarbiavimo veiklą suteikti piliečiams aukšto lygio saugumą laisvės, saugumo ir teisingumo srityje.

               (2)

               Valstybėse narėse dažnai vyksta svarbūs tarptautinio masto renginiai.

               (3)

               Valstybės narės teisėsaugos institucijos, prižiūrinčios svarbius tarptautinio masto renginius, turi užtikrinti renginio saugumą, atsižvelgdamos į viešosios tvarkos perspektyvą ir kovos su terorizmu perspektyvą. Atsižvelgiant į renginio pobūdį (politinis, sporto, socialinis, kultūrinis ar kt.) viena perspektyva gali būti svarbesnė už kitą ir jomis gali užsiimti skirtingos institucijos, bet reikia atsižvelgti į abi perspektyvas.

               (4)

               Svarbu, kad kompetentingos valdžios institucijos galėtų naudotis praktiška priemone, kurioje būtų pateiktos gairės ir patarimai, grindžiami ankstesnių renginių metu įgyta patirtimi ir gera praktika.

               (5)

               Prireikus vadovas turėtų būti tikslinamas ir atnaujinamas atsižvelgiant į būsimą patirtį ir tolesnę geriausios praktikos raidą,

         REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS

               1)

               Sustiprinti bendradarbiavimą, ypač praktinį bendradarbiavimą, ir paspartinti kompetentingų valdžios institucijų keitimąsi informacija siekiant užtikrinti visuomenės saugumą svarbiuose tarptautinio masto renginiuose, kurie vyksta ES valstybėse narėse.

               2)

               Tuo tikslu užtikrinti, kad atitinkamos kompetentingos valdžios institucijos galėtų naudotis priede pateiktu Bendradarbiavimo svarbiuose tarptautinio masto renginiuose vadovu, skirtu policijos ir saugumo institucijoms.

      Priimta Briuselyje, 2007 m. gruodžio 6 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         Alberto COSTA

      PRIEDAS

         BENDRADARBIAVIMO SVARBIUOSE TARPTAUTINIO MASTO RENGINIUOSE VADOVAS, SKIRTAS POLICIJOS IR SAUGUMO INSTITUCIJOMS

                     I.

                  ĮVADAS

                     I.1.

                  Tikslas

                     I.2.

                  Pagrindiniai principai

                     II.

                  INFORMACIJOS VALDYMAS

                     II.1.

                  Kontaktiniai punktai

                     II.1.1.

                  Nuolatiniai kontaktiniai punktai

                     II.1.2.

                  Konkretiems renginiams skirti kontaktiniai punktai

                     II.2.

                  Keitimasis informacija

                     II.3.

                  Grėsmės įvertinimas ir rizikos analizė

                     III.

                  RENGINIŲ VALDYMAS

                     III.1.

                  Oranizuojančiosios valstybės narės atitinkamų valdŽios institucijų ir tarnybų pareigos

                     III.2.

                  Viešosios tvarkos ir saugumo palaikymas

                     III.2.1.

                  Viešoji tvarka ir saugumas

                     III.2.2.

                  Nusikalstamumo problema

                     III.2.3.

                  Terorizmo grėsmė

                     III.3.

                  Operatyvinis bendradarbiavimas su kitomis valstybėmis narėmis

                     III 3.1.

                  Tarpvalstybinis bendradarbiavimas

                     III.3.2.

                  Operatyvinė parama

                     III.3.3.

                  Ryšių palaikymo pareigūnai

                     III.3.4.

                  Stebėtojai

                     III.3.5.

                  Finansinės priemonės ir įranga

                     III.3.6.

                  Informavimo planas

                     III.4.

                  Žiniasklaidos strategija

                     III.5.

                  Instrukcijos, mokymas ir pratybos

                     IV.

                  ĮVERTINIMAS

                     IV.1.

                  Konkretaus renginio įvertinimas

                     IV.2.

                  Strateginis įvertinimas

                     A PRIEDAS

                  Ryšių palaikymo pareigūnų paramos ar pareigūnų teikiamos kito pobūdžio operatyvinės paramos prašymų standartinė forma

                     B PRIEDAS

                  Galimų demonstrantų ir kitų grupuočių susidarymo rizikos analizė

                     C PRIEDAS

                  Keitimosi informacija apie terorizmo grėsmę keliančius asmenis standartinė forma

                     D PRIEDAS

                  Keitimosi informacija apie terorizmo grėsmę keliančias grupes standartinė forma

                     E PRIEDAS

                  Nuorodos į dokumentus

                     F PRIEDAS

                  Su viešąja tvarka susiję nuolatiniai kontaktiniai punktai
               I.   ĮVADAS
         I.1   Tikslas
         Šis vadovas – praktinis dokumentas, kuriame pateikiamos rekomendacijos ir pasiūlymai Europos teisėsaugos institucijoms, prisiimančioms atsakomybę už saugumą svarbiuose tarptautinio masto renginiuose (pavyzdžiui, olimpinėse žaidynėse arba kituose svarbiuose sporto renginiuose (1), svarbiuose socialinio pobūdžio renginiuose arba aukšto lygio politikų susitikimuose, pavyzdžiui, G8 susitikimuose). Todėl šiame vadove išdėstyti principai turėtų būti taikomi tik atitinkamais atvejais ir kai tai naudinga, visapusiškai laikantis nacionalinės teisės aktų. Jie taip pat neturėtų daryti poveikio jokioms dvišaliuose susitarimuose arba susitarimo memorandumuose nustatytoms sąlygoms.
         Šis vadovas – nuolat atnaujinamas dokumentas, kuris turi būti iš dalies keičiamas ir tikslinamas atsižvelgiant į būsimą patirtį bei geriausios praktikos raidą (žr. IV.2 Strateginis įvertinimas).
         Į dabartinę vadovo redakciją yra įtraukti šie dokumentai: Saugumo vadovas, skirtas policijos institucijoms ir tarnyboms naudoti tarptautiniuose renginiuose, įskaitant Europos Vadovų Tarybos susitikimus ir Valstybių narių bendradarbiavimo, siekiant išvengti teroro aktų olimpinių žaidynių ir lygiaverčių sporto renginių metu, vadovas. Teisėsaugos institucijos, prižiūrinčios svarbius tarptautinio masto renginius, turi užtikrinti renginio saugumą atsižvelgiant į viešosios tvarkos perspektyvą ir kovos su terorizmu perspektyvą. Atsižvelgiant į renginio pobūdį (politinis, sporto, socialinis, kultūros ar kt.) viena perspektyva gali būti svarbesnė už kitą ir jomis gali užsiimti skirtingos institucijos, bet reikia atsižvelgti į abi perspektyvas.
         I.2.   Pagrindiniai principai
         Viešoji tvarka turėtų būti užtikrinama vadovaujantis teisėtumo, proporcingumo ir nuosaikumo principais, pirmenybę teikiant mažiau trikdančiam metodui. Kai įmanoma, turėtų būti mažiau remiamasi policija ir daugiau – dialogu, partneryste, o viešoji erdvė turėtų būti valdoma derybomis.
         Valstybių narių teisėsaugos institucijos, atsakingos už saugumą svarbiuose tarptautinio masto renginiuose, pirmiausia politiniuose renginiuose, turi stengtis užtikrinti, kad būtų visiškai gerbiamos Europos Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje įtvirtintos žmogaus teisės, pirmiausia teisė laisvai reikšti nuomonę ir rengti taikius susirinkimus. Turėtų būti siekiama kuo veiksmingiau užkirsti kelią asmenų arba grupių, kurių tikslai ar veiksmai yra smurtinio ar kitų nusikalstamų formų pobūdžio, įsikišimui.
         Nors už saugumo užtikrinimą renginio metu pirmiausia yra atsakinga priimančioji valstybė narė, visos kitos valstybės narės ir Europos Sąjungos (ES) kompetentingi organai dėl renginio tarptautinio pobūdžio privalo padėti ir prisidėti prie tokio saugumo užtikrinimo.
         II.   INFORMACIJOS VALDYMAS
         II.1.   Kontaktiniai punktai
         II.1.1.   Nuolatiniai kontaktiniai punktai
         Pagal 1997 m. gegužės 26 d. Tarybos bendruosius veiksmus 97/339/TVR dėl bendradarbiavimo teisėtvarkos ir saugumo srityje (2) kiekviena valstybė narė turi įsteigti bent vieną nuolatinį kontaktinį punktą.
         Kontaktiniai duomenys ir kita aktuali informacija apie nuolatinį (-ius) kontaktinį (-ius) punktą (-us) turėtų būti pateikiami Tarybos generaliniam sekretoriatui (jos elektroninio pašto adresas nurodytas priede F), kuris juos išplatintų valstybėms narėms. Apie visus atitinkamus informacijos apie valstybės narės nuolatinį (-ius) kontaktinį (-ius) punktą (-us) pasikeitimus turėtų būti pranešama ta pačia tvarka.
         Visi nuolatiniai kontaktiniai punktai turėtų atitikti šiuos standartus:

                     —

                     veikti 24 valandas per parą (tiek, kiek būtina prieš renginį, jo metu ir jam pasibaigus),

                     —

                     juose turi dirbti darbuotojai, pakankamai mokantys bent dar vieną ES instituciją kalbą,

                     —

                     juose turi būti įrengti nuolat veikiantys ryšių palaikymo kanalai ir informacinė sistema, įskaitant telefoną, faksą ir el. paštą, kurie prireikus būtų apsaugoti kodais, bei prieiga prie interneto,

                     —

                     jie turi turėti pakankamus vertimo raštu pajėgumus, kad būtų galima keistis informacija.

               II.1.2.   Konkretiems renginiams skirti kontaktiniai punktai
         Kiekviena valstybė narė turėtų paskirti vieną ar kelis konkrečius kontaktinius punktus, skirtus kiekvienam svarbiam tarptautinio masto renginiui. Atsižvelgiant į nacionalinės teisės aktus ar sistemas, tai gali būti tas (tie) pats (patys) nuolatinis (-iai) kontaktinis (-iai) punktas (-ai). Visi konkretiems renginiams skirti kontaktiniai punktai turėtų atitikti pirmiau minėtus standartus.
         Organizuojančioji valstybė narė kitų valstybių narių nuolatiniams kontaktiniams punktams (žr. F priedą) pateikia informaciją apie konkrečiam renginiui skirtą (-us) kontaktinį (-ius) punktą (-us). Kiekviena valstybė narė savo ruožtu informuoja organizuojančiąją valstybę narę apie savo tam renginiui skirtą kontaktinį (-ius) punktą (-us).
         Konkrečiam renginiui skirtas (-i) kontaktinis (-iai) punktas (-ai) galėtų vykdyti darbą, palengvinantį:

                     —

                     nacionalinės ir kitų valstybių narių, trečiųjų šalių, atitinkamų ES organų ir kitų šaltinių informacijos rinkimą ir analizę,

                     —

                     formos ir turinio kokybės kontrolę,

                     —

                     patikimų ir veiksmingų atitinkamų svarbiausių nacionalinių bei tarptautinių dalyvių ryšių palaikymo kanalų – pageidaujama saugių kanalų – kūrimą,

                     —

                     keitimąsi informacija per esamus saugius ryšių palaikymo kanalus,

                     —

                     keitimąsi informacija bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, trečiosiomis šalimis, atitinkamais ES organais ir kitomis tarptautinėmis institucijomis,

                     —

                     apdorotos informacijos skleidimą jų atitinkamoms saugumo tarnyboms, policijos institucijoms ir kitoms tarnyboms, pavyzdžiui, organizuojančiosios valstybės tarnyboms, taip pat atitinkamai kitų valstybių narių valdžios institucijoms bei tarnyboms ir atitinkamiems ES organams,

                     —

                     galimų demonstrantų ir kitų grupuočių susidarymo grėsmės įvertinimo ir rizikos analizių teikimą organizuojančiajai valstybei narei,

                     —

                     renginio stebėjimą, vertinimą ir su juo susijusią tolesnę veiklą.

               II.2.   Keitimasis informacija
         Valstybė narė organizuojančiosios valstybės narės analogiškoms institucijoms turėtų nedelsdama pateikti informaciją, kuri, jos nacionalinės valdžios institucijos nuomone, yra svarbi toje valstybėje narėje vyksiančio renginio saugumui užtikrinti. Perduodamos informaciją valstybės narės turėtų laikytis savo pareigų dėl informacijos konfidencialumo.
         Informacija turėtų būti keičiamasi per esamus ryšių palaikymo kanalus ir sistemas. Informacija, įskaitant asmens duomenis, turėtų būti keičiamasi griežtai laikantis kiekvienu atveju taikomų nacionalinės bei tarptautinės teisės ir sutarčių nuostatų (3).
         Dalyvaujančių valstybių narių kontaktiniai punktai tam turėtų sudaryti palankias sąlygas.
         Apdorota surinkta informacija turėtų būti išplatinta atitinkamoms valdžios institucijoms ir tarnyboms. Atitinkami kontaktiniai punktai gali koordinuoti ir organizuoti įvairių valstybių narių saugumo tarnybų, policijos institucijų ir tarnybų ryšius.
         Organizuojančiosios valstybės narės kontaktinis (-iai) punktas (-ai) turėtų palengvinti atitinkamos informacijos apie renginį rinkimą, analizę ir keitimąsi ja su kitomis valstybėmis narėmis, trečiosiomis šalimis ir atitinkamais ES organais bei kitomis tarptautinėmis institucijomis. Informacija, inter alia, galėtų apimti:

                     —

                     prieš renginį gautą informaciją ir žvalgybos duomenis, kurie gali turėti įtakos renginio eigai ar apskritai viešosios tvarkos palaikymui ir saugumui,

                     —

                     informaciją apie asmenis, susijusius su teroristų organizacijoms, teroro aktais ar kita svarbia nusikalstama veika, kurie gali būti netiesiogiai susiję su terorizmu,

                     —

                     informaciją apie pareigūnams (valstybių ir vyriausybių vadovams, parlamento nariams, kitiems ypač svarbiems asmenims ir pan.), sportininkams, lankytojams (žiūrovams) ir renginių vietose gresiančios rizikos laipsnį. Atitinkamą informaciją apie tuos asmenis savarankiškai turėtų teikti ne tik priimančioji valstybė narė, kuri yra pirmiausia už tai atsakinga, bet ir visos kitos valstybės narės,

                     —

                     kitą informaciją apie ES valstybių narių arba trečiųjų šalių uždavinius ir interesus organizuojančiojoje valstybėje, kad jie būtų geriau apsaugoti,

                     —

                     informaciją ir žvalgybos informaciją, susijusią su galimais demonstrantais ir kitomis grupuotėmis,

                     —

                     renginio metu gautą ar prašytą informaciją apie asmenis, įtariamus padarius nusikaltimą, įskaitant jų vardą ir pavardę, gimimo datą, gyvenamąją vietą, kilmę, sulaikymo aplinkybes ir (arba) tikslų įvykdyto nusikaltimo apibūdinimą,

                     —

                     informaciją apie taikomus teisės aktus ir policijos teisėsaugos politiką (kitose valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse),

                     —

                     incidentų ir įvertinimo ataskaitas bei su jomis susijusią informaciją.

               II.3.   Grėsmės įvertinimas ir rizikos analizė
         Saugumo požiūriu ypač svarbus atitinkamas ir laiku atliktas tarptautiniam renginiui kylančių grėsmių (susijusių su terorizmu, viešąja tvarka, organizuotu nusikalstamumu ir kitų) įvertinimas. Turėtų būti atliktas ne tik atitinkamos grėsmės konkretus įvertinimas, bet ir analizė, apimanti saugumui užtikrinti svarbios informacijos apie konkrečią padėtį rinkimą, vertinimą ir skleidimą.
         Analizė bus rengiama remiantis ne tik pačios organizuojančiosios valstybės turima žvalgybos informacija, bet ir kitų valstybių narių pateikta informacija ir vertinimais. Kuo anksčiau prieš tarptautinį renginį kiekvienas kontaktinis punktas analogiškam organizuojančiosios valstybės punktui turėtų pateikti nuolatinės grėsmės įvertinimą, t. y. susijusį su asmenimis ar grupėmis, kurie turėtų vykti į renginį ir galėtų kelti grėsmę viešosios tvarkos palaikymui ir (arba) saugumui (pavyzdžiui, žinomi galimi demonstrantai ir kitos grupuotės). Įvertinimas turėtų būti pateiktas organizuojančiajai valstybei narei ir kitoms su tuo susijusioms šalims, t. y. tranzito ar kaimyninėms šalims.
         Analizės struktūra gali būti panaši į B, C ir D prieduose pateiktos bendrosios analizės struktūrą. Jei tokios informacijos nėra, organizuojančioji valstybė apie tai atitinkamai informuojama. Valstybės narės atitinkamomis priemonėmis šią informaciją nedelsdamos turėtų perduoti organizuojančiajai valstybei per esamus saugius ryšių palaikymo kanalus.
         Pagal Konvenciją dėl Europos policijos biuro įsteigimo (Europolo konvenciją) (4) Europolas gali teikti atitinkamą informaciją bei analizes ir remdamasis valstybių narių pateiktais duomenimis rengti bendrus grėsmės įvertinimus. Ši informacija turėtų būti pateikiama kuo anksčiau. Jei tokios informacijos nėra, organizuojančioji valstybė apie tai gali būti atitinkamai informuojama.
         Tinkamos, būtinos ir reikiamos saugumo priemonės turėtų būti parenkamos remiantis grėsmės įvertinimu, apimančiu galimą žalą, ir rizikos analize. Dėl šios priežasties ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki atitinkamo renginio atsakinga organizuojančioji valstybė, kuriai atitinkamais atvejais padeda kitų valstybių narių ir ES kompetentingi organai, turėtų parengti atnaujintą grėsmės įvertinimą ir rizikos analizę. Artėjant renginiui informacija turėtų būti reguliariai atnaujinama. Kai iki renginio lieka ne mažiau kaip trys mėnesiai, kiekvieną mėnesį, o prireikus kas savaitę prieš reginį turėtų būti teikiamos mėnesinės analizės. Šie įvertinimai ir analizės turėtų būti išplatintos prisidedančiosioms valstybėms ir organams.
         Renginio metu padėties ataskaitos turėtų būti pateikiamos kasdien. Šios ataskaitos turėtų būti grindžiamos organizuojančiosios valstybės, kitų valstybių narių ir ES kompetentingų organų pateikta informacija. Iškilusios rizikos lygio įvertinimas turėtų būti grindžiamas patruliuojančios policijos arba renginiui skirtų kontaktinių punktų pateikta naujausia informacija. Informacija turėtų būti kuo išsamesnė, jei tai įmanoma atsižvelgiant į turimą informaciją.
         III.
         RENGINIŲ VALDYMAS   III.1.
         Oranizuojančiosios valstybės narės atitinkamų valdŽios institucijų ir tarnybų pareigos   Organizuojančiosios valstybės narės kompetentinga institucija turėtų parengti bendrą operatyvinį planą, pagal kurį būtų sudaromi visi kiti išsamūs planai. Ji taip pat turėtų parengti planus, kurie apimtų politinį lygį (strateginis), bendrą operatyvinį lygį (operatyvinis) ir faktinį pajėgų dislokavimo vietoje lygį (taktinis). Planavimo procedūra turėtų prasidėti kuo anksčiau.
         Prieš renginį organizuojančioji valstybė narė turėtų užtikrinti, kad būtų aiškiai apibrėžtos visų dalyvaujančių institucijų ir tarnybų funkcijos, o apie jų atitinkamas pareigas būtų informuotos visos dalyvaujančios šalys.
         Organizuojančioji valstybė narė galėtų parengti bendrą formą, kurioje atsispindėtų visi taikyti procesai ir svarbiausi dalyviai (pvz., susitikimo organizavimas, saugumo užtikrinimas, viešosios tvarkos palaikymas, teisminės tarnybos, socialinės ir prevencinės tarnybos, sveikatos priežiūros tarnybos, viešasis transportas ir kiti infrastruktūros aspektai). Šis projektas galėtų būti naudinga priemonė, padedanti įsivaizduoti planavimo struktūrą, ir užtikrinti, kad būtų įtraukti visi būtini procesai.
         Galėtų būti sudaryta projekto koordinavimo grupė, kurią sudarytų visų dalyvaujančių institucijų ir tarnybų atstovai. Ši grupė turėtų reguliariai susitikti prieš renginį, jo metu ir jam pasibaigus siekiant užtikrinti, kad sprendimai būtų priimami nuosekliai ir suderintai. Grupė pirmiausia būtų atsakinga už visų valdžios institucijų ir tarnybų veiksmingų ryšių kanalų veikimo užtikrinimą.
         Atsakingos institucijos ir tarnybos turėtų užtikrinti, kad būtų materialinių, techninių ir personalo išteklių, būtinų pavestoms užduotims veiksmingai, kokybiškai ir sparčiai atlikti. Organizuojančiosioms valstybėms narėms būtų ypač naudinga visų turimų išteklių ir atitinkamų kontaktinių punktų duomenų bazė.
         Organizuojančiųjų valstybių narių policijos institucijos turėtų užtikrinti, kad su praktiniu renginio organizatoriumi būtų sudaryti visi su viešosios tvarkos palaikymu policijos pajėgomis susiję reikiami susitarimai ir imtasi visų reikiamų priemonių. Organizatoriui tenka pagrindinė atsakomybė už renginį ir atsižvelgiant į jo pobūdį turėtų būti sudarytas vykdytinų reikalavimų sąrašas. Priemonės, inter alia, galėtų apimti:
         renginio vietas, kuriose neturėtų būti viešosios tvarkos pažeidimų (susitikimų patalpos, viešbučiai),

                     —

                     įėjimo kontrolę ir, jei įmanoma, išorinių ribų apsaugą, ir atsakomybę už šiuos aspektus,

                     —

                     saugumo priemones, kurių turi imtis organizatorius, t. y. vidaus stebėjimą video kameromis,

                     —

                     visapusišką ir nuolat atnaujinamą keitimąsi informacija apie delegatus ir kitus renginio dalyvius (vardas ir pavardė, pareigos, buvimo trukmė, apgyvendinimas, transportas ir pan.),

                     —

                     priemones, susijusias su ypač svarbių asmenų apsauga ir viešbučių saugumu.

                     —

                     III.2.

               Viešosios tvarkos ir saugumo palaikymas   III.2.1.
         Viešoji tvarka ir saugumas   Laikydamosi I.2 skirsnyje išdėstytų pagrindinių principų, organizuojančiosios valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos turėtų nustatyti aiškią bendrą politikos strategiją, kurios tarptautiniuose renginiuose laikytųsi policija. Šią bendrą politikos strategiją galėtų sudaryti šie aspektai:
         policijos veiksmai, skirti užtikrinti taikių demonstracijų apsaugą,

                     —

                     palaikydama dialogą ir būdama tinkamai pasirengusi policija turėtų kontroliuoti padėtį, tokiu būdu apribodama ar užkirsdama kelią riaušėms ar rimtesniems viešosios tvarkos sutrikdymams,

                     —

                     savo nuožiūra ir prireikus policija turėtų išlikti kuo mažiau pastebima ir būti labai tolerantiška taikių susirinkimų ir demonstracijų atžvilgiu,

                     —

                     pagal nacionalinės teisės aktus asmenys turėtų būti areštuojami tik siekiant juos patraukti baudžiamojon atsakomybėn, laikinai sulaikyti ir pan.,

                     —

                     apskritai policijos pastangos turėtų būti nukreiptos į grupuotes, planuojančias ar demonstruojančias norą kurstyti viešosios tvarkos sutrikdymus,

                     —

                     turėtų būti skatinamas bendradarbiavimas atitinkamose srityse, pavyzdžiui, pasienio, su kitomis valstybėmis narėmis, trečiosiomis šalimis, ES organais ir tarptautinėmis institucijomis.

                     —

                     Organizuojančioji valstybė narė, kurioje vyksta daugiau nei vienas renginys, savo teritorijoje turėtų užtikrinti, kad policijos teisėsaugos politika būtų kuo labiau pritaikyta įvairiems renginiams. Tinkamais atvejais politikos priemonės gali būti derinamos su kitomis valstybėmis narėmis.

               Siekdamos užtikrinti, kad susirinkimai ir teisėtos demonstracijos vyktų taikiai, organizuojančiosios valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos iš anksto turėtų pradėti dialogą su asmenimis ir grupėmis (įskaitant aktyvistų grupes ir demonstrantus), vietos valdžios institucijomis, atitinkamomis infrastruktūros tarnybomis, vietos gyventojais ir kitais svarbiausiais dalyviais. Šis dialogas turėtų būti grindžiamas bendra atsakomybe. Jis turėtų prasidėti ankstyvame parengiamajame etape ir turėtų būti palaikomas prieš renginį, jo metu ir jam pasibaigus.
         Konstruktyvaus ir abipuse pagarba grindžiamo tinklo sukūrimas padės užkirsti kelią galimiems viešosios tvarkos sutrikdymams ir bus tarpininkavimo priemonė konfrontacinės padėties atveju.
         Nacionaliniu lygiu turėtų būti nustatyta dialogo struktūra arba sudarytos grupės ir atsižvelgta į skirtingas įvairių valstybių narių kultūras rengiantis ir įgyvendinant užduotis (5).
         Turėtų būti sukurti kompetentingų valdžios institucijų ir įvairių organizacijų, pilietinių asociacijų ir demonstrantų atstovų ryšių palaikymo kanalai. Demonstracijų organizatoriai ir visos atitinkamos šalys gali būti konsultuojamos šiais klausimais:
         praktiniais, t. y. apgyvendinimo ir logistikos,

                     —

                     atitinkamų taikomų teisės aktų dėl demonstracijų, žodžio laisvės, pilietinio nepaklusnumo ir pan.,

                     —

                     policijos teisėsaugos politikos, vykdomos tais atvejais, kai policija gali naudotis savo įgaliojimais, ir nurodymų dėl policijos jėgos naudojimo,

                     —

                     policijos ir kitų atitinkamų institucijų kontaktinių punktų.

                     —

                     Turi būti apsvarstyta galimybė šią informaciją išplatinti įvairiomis kalbomis (pavyzdžiui, pateikiant dokumentų rinkinius, patalpinant tinklavietėse). Informacija iš užsienio atvykusiems asmenims gali būti teikiama atitinkamuose kontaktiniuose punktuose.

               III.2.2.
         Nusikalstamumo problema   Laikydamosi taikomų teisės aktų ir nustatytos politikos valstybių narių teisėsaugos tarnybos turėtų siekti, kad smurtinėse demonstracijose įvykdytos nusikalstamos veikos ar kiti viešosios tvarkos sutrikdymai svarbių renginių metu būtų metodiškai tiriami baudžiamojo proceso tvarka.
         Organizuojančiojoje valstybėje iš esmės ir visapusiškai laikantis nacionalinės teisės už visų rūšių nustatytą ir nuolat vykdomą nusikalstamą veiką turėtų būti traukiama baudžiamojon atsakomybėn arba tai turėtų daryti kitos šalies kompetentingos teisės institucijos. Jei organizuojančiojoje valstybėje narėje neįmanoma imtis neatidėliotinų teisėsaugos veiksmų, kitos valstybės narės turėtų stengtis nustatyti savo piliečių tapatybę ir patraukti juos baudžiamojon atsakomybėn pagal nacionalinės teisės aktus, atsižvelgdamos į turimus įrodymus ir kiekvieno atvejo aplinkybes.
         Organizuojančioji valstybė narė turėtų sudaryti sąlygas, kad būtų užtikrintas aprūpinimas pakankamais ištekliais, reikalingais areštams bei baudžiamųjų veikų tyrimui, ir būtų suteikta pakankamai patalpų sulaikymui ir kardomajam kalinimui. Patartina rengtis blogiausiam scenarijui, kai dalyvauja daug nusikaltėlių.
         Todėl teisėsaugos institucijos turėtų būti pasirengusios susidoroti su dideliu darbo krūviu ir turėti reikiamų pajėgumų:
         skubiems sprendimams dėl kardomojo kalinimo priimti,

                     —

                     skubiems sprendimams dėl tyrimo priemonių, kuriems būtinas teismo sprendimas, priimti,

                     —

                     dideliam baudžiamųjų bylų skaičiui nagrinėti,

                     —

                     atsakyti į kitų valstybių narių teisinius prašymus.

                     —

                     III.2.3.

               Terorizmo grėsmė   Kadangi ES ir kai kurios jos valstybės narės yra svarbūs tarptautinės politikos subjektai, ES ir jos valstybės narės gali tapti politinių ar religinių motyvų turinčių teroristų taikiniais. Be tarptautinių teroro aktų prieš ES ar jos valstybes nares svarbių renginių metu, yra ES ar jos valstybėse narėse esančių teroristų grupių ar organizacijų išpuolių galimybė.
         Tokių teroro aktų taikiniu gali būti pats renginys, ypač svarbūs asmenys, ES politikai, valstybių narių nacionalinės delegacijos ar renginyje dalyvaujantys asmenys. Tarptautinės žiniasklaidos dalyvavimas yra svarbus nusikaltėliui, nes tai suteikia galimybę pristatyti grupės ar organizacijos ideologiją.
         Siekiant užkardyti teroro aktus, informacija ir žvalgybos informacija apie teroristų grupes ir organizacijas yra būtina ir turėtų būti prieinama bet kuriuo metu. Todėl organizuojančiajai valstybei narei ir jos teisėsaugos tarnyboms yra svarbu bendrai naudotis bendro pobūdžio ir konkrečiam renginiui skirta informacija ir žvalgybos informacija. Teisėsaugos tarnybos turėtų nuspręsti, kurios teroristų grupės ar organizacijos ir pavieniai asmenys galėtų būti svarbūs, ir patikrinti savo duomenų bazes atsižvelgdamos į renginį. Be to, visos kitos valstybės narės turėtų savarankiškai teikti reikiamą informaciją apie tokius asmenis, grupes ar organizacijas.
         Tinkamos, būtinos ir reikiamos saugumo priemonės turėtų būti parenkamos remiantis grėsmės įvertinimu ir rizikos analize.
         III.3.
         Operatyvinis bendradarbiavimas su kitomis valstybėmis narėmis   III.3.1.
         Tarpvalstybinis bendradarbiavimas   Tarpvalstybinis bendradarbiavimas bus būtinas, kai organizuojančioji valstybė narė ir dalyvaujančios šalys įdiegs bendrą lankstų pasienio režimą, siekdamos sustiprinti policijos pastangas pasienio regionuose, pritaikytas konkrečiai situacijai ar grėsmei. Prireikus turėtų būti vykdomas bendras arba koordinuojamas prevencinis patruliavimas ar patikrinimai.
         Atitinkamas Šengeno acquis dalis taikančioms valstybėms narėms Šengeno sienų kodekso (6)

         23–31 straipsniai dėl laikino vidaus sienų kontrolės atkūrimo gali būti naudinga priemonė siekiant sutrukdyti į renginio vietą nuvykti asmenims ar grupėms, kurie laikomi keliančiais grėsmę viešosios tvarkos palaikymui ir (arba) saugumui.
         Todėl turėtų būti parengta būtina galimo išsiuntimo priemonių greito ir veiksmingo įgyvendinimo tvarka.
         III.3.2.   Operatyvinė parama
         Organizuojančioji valstybė narė pagal nacionalinės teisės aktus (7) gali paprašyti kitos valstybės narės operatyvinės paramos – dislokuoti policijos ar žvalgybos pareigūnus konkretaus renginio atveju. Išsamus operatyvinės paramos prašymas, įskaitant prašymo priežasčių išdėstymą, turėtų būti pateiktas kuo anksčiau. Šiuo tikslu šio dokumento priede pateikiama standartinė forma (A priedas).
         Atsižvelgiant į prašomos paramos pobūdį, paskirtas (-i) pareigūnas (-ai) turėtų turėti su pavestomis užduotimis susijusių reikalingų žinių ir patirties.
         Užsienio pareigūnų suteikta operatyvinė parama turėtų būti įtraukta į organizuojančiosios valstybės kompetentingų institucijų operatyvinius planus. Todėl užsienio pareigūnai turėtų:

                     —

                     būti kuo labiau įtraukti į operatyvinės informacijos struktūrą,

                     —

                     būti trumpai informuoti apie operatyvinius planus ir atitinkamas strategijas, įskaitant viena iš jų darbo kalbų parengtas instrukcijas dėl jėgos naudojimo ir pan.,

                     —

                     turėti galimybę prieš renginį susipažinti su vieta ir dislokuotomis policijos pajėgomis ir pan.,

                     —

                     išklausyti atitinkamas informavimo sesijas (t. y. susijusias su jų užduotimi ir jei jos vyksta jiems suprantama kalba), ir

                     —

                     tam tikrais atvejais aktyviai dalyvauti policijos pajėgų dislokavimo vietoje.

               Organizuojančiosios kompetentingos institucijos yra atsakingos už užsienio pareigūnų fizinį saugumą. Užsienio pareigūnai turi užtikrinti, kad jų veiksmai nekeltų nereikalingų konfliktų, pavojaus ar nepateisinamos rizikos.
         Kai užsienio pareigūnai dislokuojami vietoje, jie turėtų visais klausimais kreiptis į priimančiosios šalies kompetentingų valdžios institucijų narius, kurie yra tinkamai informuoti apie operatyvinį planą ir gali bendrauti užsienio pareigūnui suprantama kalba, bei paprastai būti jų prižiūrimi. Užsienio pareigūnų, priimančiojo (-iųjų) kontaktinio (-ių) punkto (-ų), dislokuotų policijos pajėgų vadovų ir kitų svarbiausių dalyvių ryšių palaikymo kanalai turėtų būti veiksmingi ir visiškai veikiantys renginio metu, o prireikus, taip pat prieš jį ir jam pasibaigus.
         III.3.3.   Ryšių palaikymo pareigūnai (8)

         Organizuojančiosios valstybės narės prašymu kiekviena valstybė narė arba ES ar kita kompetentinga organizacija prireikus gali paskirti renginio ryšių palaikymo pareigūnus. Prašymas dėl ryšių palaikymo pareigūnų turėtų būti pateikiamas kuo anksčiau ir ne vėliau kaip likus 6 savaitėms iki renginio. Šiuo tikslu šio dokumento A priede pateikiama standartinė forma.
         Suinteresuotos valstybės narės gali paprašyti, kad organizuojančioji valstybė narė pateiktų kvietimą atsiųsti ryšių palaikymo pareigūną.
         Ryšių palaikymo pareigūnais gali būti keičiamasi pagal organizuojančiosios valstybės narės ir kitų susijusių valstybių narių dvišalius susitarimus.
         Ryšių palaikymo pareigūnas turėtų būti paskirtas ne vėliau kaip likus dviems savaitėms iki renginio; tada turėtų prasidėti bendradarbiavimas. Organizuojančioji valstybė, glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis valstybėmis narėmis, turėtų priimti sprendimą dėl ryšių palaikymo pareigūnų paskyrimo ir užduočių pasitelkdamos savo atitinkamus kontaktinius punktus.
         Ryšių palaikymo pareigūnas, atsižvelgiant į jo įgūdžius, gali būti paskirtas į priimantįjį (-čiuosius) kontaktinį (-ius) punktą (-us) (bet kurį iš šių punktų), kad būtų atsakingas už ryšių su buveinės valstybe palaikymą; tokiu atveju organizuojančioji valstybė narė turėtų aprūpinti tinkamomis ryšių priemonėmis.
         Ryšių palaikymo pareigūnai turėtų atlikti patariamąjį ir pagalbinį vaidmenį. Kitos šalies ryšių palaikymo pareigūnai neturėtų būti ginkluoti ir neturėtų turėti oficialių policijos įgaliojimų priimančiojoje šalyje (9). Atsižvelgiant į jų konkrečią užduotį, ryšių palaikymo pareigūnai turėtų turėti atitinkamos patirties viešosios tvarkos palaikymo ar kovos su terorizmu srityje, pirmiausia turėtų:

                     —

                     gerai žinoti savo nacionalinę struktūrą ir valdžios institucijas,

                     —

                     turėti viešosios tvarkos palaikymo patirties ypač svarbiuose renginiuose,

                     —

                     turėti prieigą prie visų naudingų informacijos šaltinių savo buveinės valstybėje, įskaitant policijos bei kitų atitinkamų šaltinių informaciją apie ekstremizmą ir kitas atitinkamas grupuotes,

                     —

                     sugebėti organizuoti žvalgybos veiklą nacionaliniu lygiu prieš renginį ir jo metu ir analizuoti atitinkamą informaciją,

                     —

                     gerai mokėti organizuojančiosios valstybės narės pasirinktą (-as) darbo kalbą (-as).

               Atvykę ryšių palaikymo pareigūnai turėtų nedelsdami prisistatyti į paskirtą kontaktinį punktą, kad būtų paaiškintos jiems skirtos užduotys ir įgaliojimai. Organizuojančioji valstybė narė organizuoja šį akreditavimo procesą.
         III.3.4.   Stebėtojai
         Valstybės narės, organizuojančiajai valstybei narei sutikus, gali siųsti stebėtojus įgyti saugumo ir viešosios tvarkos tarptautinių renginių metu palaikymo patirties, kurią būtų galima panaudoti būsimuose renginiuose jų buveinės šalyse. Stebėtojas gali prisidėti prie organizuojančiosios valstybės narės atliekamo vertinimo, jei to prašoma.
         Stebėtojams turėtų būti sudaroma kuo daugiau galimybių dalyvauti planavimo posėdžiuose, informavimo sesijose, koordinavimo posėdžiuose, operatyvinio dislokavimo ir kitoje veikloje siekiant kuo didesnės vizito teikiamos naudos. Atvykę į paskirtą kontaktinį punktą stebėtojai nedelsdami praneša apie savo atvykimą. Organizuojančioji valstybė narė organizuoja akreditavimo procesą.
         III.3.5.   Finansinės priemonės ir įranga
         Organizuojančioji valstybė narė paprastai turėtų padengti į jos teritoriją atvykstančių pakviestų užsienio pareigūnų apgyvendinimo ir pragyvenimo išlaidas. Kelionės išlaidas paprastai padengia buveinės šalis.
         Visas su į organizuojančiąją valstybę narę siunčiamais stebėtojais susijusias išlaidas turėtų apmokėti siunčiančioji valstybė. Organizuojančioji valstybė narė galėtų, jeigu įmanoma, suteikti stebėtojams reikalingas ryšių priemones ir kitą įrangą.
         Organizuojančioji valstybė narė gali susitarti dėl kitų valstybių narių teikiamos laikino aprūpinimo įranga ar kitais ištekliais paramos, jei įmanoma, sudarydama dvišalius ir (arba) daugiašalius susitarimus.
         III.3.6.   Informavimo planas
         Atitinkamų policijos institucijų ir tarnybų keitimasis informacija užtikrinamas pasitelkiant išsamų informavimo planą. Visos organizuojančiosios valstybės narės dalyvaujančios šalys turėtų parengti bendrą informavimo strategiją, kad būtų išvengta dubliavimosi ar neišsamios informacijos skleidimo.
         Siekiant išvengti žinių spragų (pvz., kalbos), į informavimo planą turėtų būti įtraukti ryšių palaikymo pareigūnai ir kitas personalas.
         Taip pat į informavimo planą turėtų būti įtrauktos kitos pajėgos (pvz., ugniagesių komanda, gelbėjimo tarnybos).
         III.4.   Žiniasklaidos strategija
         Siekiant užtikrinti tikslų tarptautinių įvykių nušvietimą žiniasklaidoje laiku, turėtų būti iš anksto numatyta ryšių su žiniasklaida strategija prieš renginį, jo metu ir jam pasibaigus.
         Žiniasklaidai turėtų būti suteikta kuo daugiau laisvės nušviesti įvykį, kad būtų užtikrinta Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje įtvirtinta teisė laisvai reikšti savo nuomonę. Žiniasklaidos strategija turėtų būti orientuota į atvirumą ir skaidrumą.
         Rekomenduojama, kad žiniasklaidai būtų paskirtas atskiras kontaktinis punktas siekiant užtikrinti koordinuotą įvykių nušvietimą žiniasklaidoje. Gerokai prieš renginį organizuojančioji valstybė narė turėtų nustatyti bendrą žiniasklaidos strategiją, kurioje, inter alia, būtų:

                     —

                     nurodytas žiniasklaidai skirtas kontaktinis punktas, kuris žiniasklaidai nurodytų atitinkamus atstovus spaudai,

                     —

                     nurodyta kiekvieno atstovo spaudai kompetencijos sritis, ir

                     —

                     visuomenei teiktina informacija apie policijos priemones ir veiksmus, kurių bus imtasi neramumų atveju.

               III.5.   Instrukcijos, mokymas ir pratybos
         Europos instrukcijų, mokymo ir pratybų (IMP) programos kūrimas grindžiamas tarptautiniais strateginiais susitarimais ir bendrai sukurtomis procedūromis bei darbo metodais. Dalyvaudami IMP veikloje, pareigūnai, komandos, organizacijos ir šalys gali pasirengti tokiems įvykiams, kokie aprašyti šiame vadove (10).
         Šiame vadove apibrėžti svarbūs renginiai apima tarptautinius ir tarpvalstybinius aspektus ir dėl jų reikia:

                     —

                     valstybėms narėms keistis informacija apie renginį: informacijos valdymas,

                     —

                     žinoti organizuojančiosios valstybės narės policijos struktūrą,

                     —

                     įgyti svarbių renginių organizavimo patirties ir keistis tokia informacija: seminarai apie įgytą patirtį ir atvejų tyrimas.

               Pirmiau minėtus elementus galima panaudoti kaip įnašą, leidžiantį nuolat atnaujinti ir tobulinti šį vadovą.
         Europos policijos koledžas (CEPOL) prisideda kuriant, plėtojant ir įgyvendinant IMP. Jei įmanoma, IMP veikla turėtų būti įtraukta į esamus CEPOL procesus ir rezultatus.
         IV.   ĮVERTINIMAS
         IV.1.   Konkretaus renginio įvertinimas
         Organizuojančioji valstybė narė turėtų inicijuoti renginio metu saugumo srityje vykdomų veiksmų ir kitų susijusių veiksnių įvertinimą. Reikėtų paraginti visus svarbiausius dalyvius prisidėti prie įvertinimo, kuris turėtų būti grindžiamas išankstiniu renginio planavimu. Atlikdama vertinimą organizuojančioji valstybė narė gali pasinaudoti kitų valstybių narių įvertinimais, tačiau dėl to turėtų būti susitarta iš anksto.
         Organizuojančioji valstybė turėtų parengti vertinimo ataskaitą kuo greičiau pasibaigus renginiui. Kilus bet kokio pobūdžio incidentams, į vertinimo ataskaitą taip pat turėtų būti įtraukta incidento ataskaita.
         Po renginio turėtų būti surengtas pristatymas spaudai ir parengta bendra vertinimo ataskaita dėl atitinkamų saugumo aspektų. Ataskaitoje turi būti daroma speciali nuoroda į viešosios tvarkos pažeidimus (ar jų nebuvimą), terorizmo grėsmę ar incidentus, sunkius nusikaltimus, dalyvavusias grupes ir įgytą patirtį.
         Ataskaita ir (arba) įgyta patirtis turėtų sudaryti pagrindą IMP procesams (žr. III.5 dalį). CEPOL turėtų užtikrinti tarptautinės patirties įgyvendinimą IMP programoje. Atskiros valstybės narės yra atsakingos už jų įgyvendinimą nacionaliniu lygiu. CEPOL išplatins ataskaitą nacionalinėms policijos akademijoms.
         Per kontaktinį (-ius) punktą (-us) ataskaita turėtų būti išplatinta atitinkamiems ES organams ir kitoms susijusioms arba kitaip suinteresuotoms šalims ar organams siekiant užtikrinti, kad būsimų svarbių tarptautinių renginių organizatoriams būtų perduota įgyta patirtis ir jie gautų rekomendacijas.
         IV.2.   Strateginis įvertinimas
         Siekiant pasidalinti patirtimi ir geriausia praktika, prireikus turėtų būti rengiamas ekspertų susitikimas, kurį organizuotų kompetentinga Tarybos darbo grupė.
         Dalyviai turėtų būti vyresnieji policijos pareigūnai, turintys viešosios tvarkos palaikymo svarbiuose tarptautiniuose renginiuose patirties. Viena iš šio ekspertų susitikimo temų turėtų būti tolesnis šio vadovo tobulinimas ir koregavimas atsižvelgiant į naujausių įvykių metu įgytą patirtį.

         A PRIEDAS
         RYŠIŲ PALAIKYMO PAREIGŪNŲ PARAMOS AR PAREIGŪNŲ TEIKIAMOS KITO POBŪDŽIO OPERATYVINĖS PARAMOS PRAŠYMŲ STANDARTINĖ FORMA

                     1.

                     Prašomos paramos pobūdis (ryšių palaikymo pareigūnas, stebėtojas, tarpininkas ar kita)

                     2.

                     Renginys (-iai)

                     3.

                     Laikotarpis

                     4.

                     Veiksmo vieta

                     5.

                     Užduočių aprašymas (kuo išsamesnis)

                     6.

                     Kalbų mokėjimas (darbo kalbos renginio metu)

                     7.

                     Kiti specialūs gebėjimai (tam tikrų grupių pažinojimas, tarpininkavimo patirtis ir pan.)

                     8.

                     Prieš atvykimą parengtinos užduotys:

                                 —

                                 ryšių palaikymas su buveinės šalimi,

                                 —

                                 tam tikros rūšies informacijos rinkimas,

                                 —

                                 kitos užduotys.

                     9.

                     Ryšio priemonės (mobilusis telefonas, internetas)

                     10.

                     Kitos rūšies reikalinga įranga

                     11.

                     Atsakymą prašome pateikti iki

         B PRIEDAS
         GALIMŲ DEMONSTRANTŲ IR KITŲ GRUPUOČIŲ SUSIDARYMO RIZIKOS ANALIZĖ

                     1.

                     Žinomos grupės, kuri gali dalyvauti demonstracijose ar kitaip turėti įtakos renginiui, pavadinimas

                     2.

                     Sudėtis, narių skaičius

                     3.

                     Skiriamieji ženklai (drabužiai, logotipai, vėliavos, šūkiai ar kiti išoriniai požymiai)

                     4.

                     Grupės pobūdis (smurto naudojimas, viešosios tvarkos sutrikdymo rizika?)

                     5.

                     Demonstravimo būdai ir (arba) aktyvistų metodai

                     6.

                     Vidaus struktūra ir grupės veikimas:

                                 —

                                 vadovavimas,

                                 —

                                 ryšio priemonės,

                                 —

                                 kita struktūrinė informacija.

                     7.

                     Sąsajos su kitomis grupėmis (nacionalinėmis ar tarptautinėmis)

                     8.

                     Ankstesniuose atitinkamuose incidentuose dalyvavę nariai:

                                 —

                                 incidento pobūdis,

                                 —

                                 vieta (šalis),

                                 —

                                 asmeniškai ar grupėje,

                                 —

                                 su pirmiau minėtais dalykais susiję apkaltinamieji nuosprendžiai pagal nacionalinę teisę.

                     9.

                     Elgesys:

                                 —

                                 policijos tarnybų ir veiksmų atžvilgiu,

                                 —

                                 vietos gyventojų atžvilgiu,

                                 —

                                 ginklų naudojimas,

                                 —

                                 alkoholio ar narkotikų vartojimas,

                                 —

                                 kaukių nešiojimas,

                                 —

                                 tipiškas elgesys skirtingo pobūdžio renginiuose.

                     10.

                     Sąsajos su žiniasklaida ir nuostatos jos atžvilgiu (žiniasklaidos strategija, atstovas spaudai ir pan.)

                     11.

                     Interneto tinklavietės ir skelbimų lentos ir pan.

                     12.

                     Pasirinktas kelionės maršrutas

                     13.

                     Transporto priemonės

                     14.

                     Pasirinkta apsistojimo vieta

                     15.

                     Apsistojimo trukmė

                     16.

                     Trečiųjų šalių ryšių palaikymo pareigūnų suteikta informacija apie galimus šių šalių demonstrantus ar aktyvistus

                     17.

                     Kita svarbi informacija

                     18.

                     Informacijos šaltiniai ir suteiktos informacijos tikslumo bei patikimumo analizė

         C PRIEDAS

         D PRIEDAS

         E PRIEDAS
         NUORODOS Į DOKUMENTUS

                     —

                     Konvencija dėl Europos policijos biuro įsteigimo (Europolo konvencija) (OL C 316, 1995 11 27, p. 2),

                     —

                     1997 m. gegužės 26 d. Tarybos bendrieji veiksmai 97/339/TVR dėl bendradarbiavimo teisėtvarkos ir saugumo srityje (OL L 147, 1997 6 5, p. 1),

                     —

                     Protokolas dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą (OL C 340, 1997 11 10, p. 93),

                     —

                     Nicos sutartis, Deklaracija dėl Europos Vadovų Tarybos susitikimų vietos (OL C 80, 2001 3 10, p. 85),

                     —

                     2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendimas 2001/264/EB dėl Tarybos saugumo nuostatų patvirtinimo (OL L 101, 2001 4 11, p. 1),

                     —

                     2006 m. gruodžio 4 d. Tarybos rezoliucija dėl atnaujinto vadovo, pateikiančio tarptautinio policijos bendradarbiavimo rekomendacijas ir priemones, skirtas smurto ir neramumų tarptautinio masto futbolo rungtynėse, kuriose dalyvauja bent viena valstybė narė, prevencijai ir kontrolei (OL C 322, 2006 12 29, p. 1),

                     —

                     2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas) (OL L 105, 2006 4 13, p. 1),

                     —

                     2004 m. birželio 8 d. Belgijos Karalystės, Nyderlandų Karalystės ir Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės sutartis dėl tarpvalstybinės policijos intervencijos,

                     —

                     Belgijos Karalystės, Vokietijos Federacinės Respublikos, Ispanijos Karalystės, Prancūzijos Respublikos, Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės, Nyderlandų Karalystės ir Austrijos Respublikos konvencija dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu, tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir neteisėta migracija srityje (Priumo sutartis) (Tarybos dokumento Nr. 16382/06),

                     —

                     Konflikto valdymo rekomendacijų vadovas (Tarybos dokumento Nr. 7047/01),

                     —

                     2001 m. liepos 13 d. Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl saugumo Europos Vadovų Tarybos susitikimų ir panašaus lygio renginių metu (Tarybos dokumento Nr. 10916/01),

                     —

                     Priemonių, kurių gali būti imtasi Europos Vadovų Tarybos susitikimų ir lygiaverčių renginių metu, sąrašas (Tarybos dokumento Nr. 11572/01),

                     —

                     Strateginė informacija apie Europos Vadovų Tarybos susitikimus ir kitus lygiaverčius renginius – rizikos analizė (dok. 11694/01 ENFOPOL 92),

                     —

                     2001 m. lapkričio 27 d. darbo pogrupio EUCPN JAI 82 išvados (Tarybos dokumento Nr. 14917/01),

                     —

                     Vadovas, skirtas policijos institucijoms ir tarnyboms naudoti tarptautiniuose renginiuose, pavyzdžiui, Europos Vadovų Tarybos susitikimuose (Tarybos dokumento Nr. 12637/02),

                     —

                     Europos Vadovų Tarybos susitikimų ir kitų lygiaverčių renginių saugumas – tarptautinis bendradarbiavimas Lakeno Europos Vadovų Tarybos susitikime (Tarybos dokumento Nr. 9029/02),

                     —

                     Europos Vadovų Tarybos susitikimų ir kitų panašių renginių saugumo vadovas (Tarybos dokumento Nr. 9069/02),

                     —

                     Europos Vadovų Tarybos susitikimų saugumas (Tarybos dokumento Nr. 11836/02),

                     —

                     Valstybių narių bendradarbiavimo, siekiant išvengti teroro aktų olimpinių žaidynių ir lygiaverčių sporto renginių metu, vadovas (Tarybos dokumento Nr. 5744/04),

                     —

                     Europos Sąjungos kovos su terorizmu strategija (Tarybos dokumento Nr. 14469/3/05),

                     —

                     Europolo parama valstybėms narėms – svarbiausi tarptautiniai sporto renginiai (Europolo bylos Nr. 2570-50r1).

         F PRIEDAS
         SU VIEŠĄJA TVARKA SUSIJĘ NUOLATINIAI KONTAKTINIAI PUNKTAI

            (Bendrųjų veiksmų 97/339/TVR 3 straipsnio b punktas (OL L 147, 1997 6 5, p. 1))

         Atnaujintą informaciją siųsti adresu: pcwp@consilium.europa.eu

                     MS

                     DIENSTSTELLE

                     ANSCHRIFT

                     TELEFON

                     TELEFAX

                     E-MAIL

                     BE

                     Federal Police PCN/DAO

                                 Fritz Toussaint 47

                                 B-1050 Brussels

                     (32-2) 642 63 80

                     (32-2) 646 49 40

                     dga-dao@skynet.be

                     Ministry of the Interior, Crisis Centre

                                 Hertogstraat 53

                                 B-1000 Brussels

                     (32-2) 506 47 11

                     (32-2) 506 47 09

                     BG

                     Directorate for International Operational Police Cooperation
                     Ministry of the Interior

                     (359) 22 82 28 34

                     (359) 29 80 40 47

                     NCB@mvr.bg

                     CZ

                     Police Presidium of the Czech Republic
                     International Police Co-operation Division

                                 Strojnická 27

                                 PO Box 62/MPS

                                 CZ-Praha 7

                     (420) 974 83 42 10

                     (420) 974 83 47 16

                     sirene@mvcr.cz

                     DK

                     Danish National Police

                                 Polititorvet 14

                                 DK-1780 København V

                     (45) 33 14 88 88

                     (45) 33 32 27 71

                     NEC@politi.dk

                     DE

                     Bundeskriminalamt

                                 Thaerstr. 11

                                 D-65193 Wiesbaden

                     (49) 61 15 51 31 01

                     (49) 61 15 51 2141

                     @bka.bund.de

                     Bundesministerium des Innern

                                 Lagezentrum

                                 Alt-Moabit 101

                                 D-10559 Berlin

                     (49) 301 86 81 10 77

                     (49) 301 86 81 2926

                     poststelle@bmi.bund.de

                     EE

                     Central Law Enforcement Police

                                 Ädala 4E

                                 EE-10614 Tallinn

                     (372) 612 39 00

                     (372) 612 39 90

                     julgestuspolitsei@jp.pol.ee

                     EL

                     Ministry of Public Order
                     International Police Cooperation Division

                                 Kanellopoulou 4

                                 GR-10177 Athens

                     (30) 210 69 77 56 23

                     (30) 21 06 92 40 06

                     registry@ipcd.gr

                     ES

                     Dirección general de la policía, Comisaría general de seguridad ciudadana, Centro nacional de coordinación

                                 C/Francos Rodríguez 104

                                 E-28039 Madrid

                     (34) 913 22 71 90

                     (34) 913 22 71 88

                     cgsc.cgeneral@policia.es

                     FR

                     Ministère de l'intérieur
                     Direction Générale de la Police Nationale
                     Cabinet «Ordre Public»

                                 11 rue des Saussaies

                                 F-75008 Paris

                     (33) 140 07 22 84

                     (33) 140 07 64 99

                     IE

                     Office of Liaison and Protection Section,
                     An Garda Siochána

                                 Dublin 8

                                 Ireland

                     (353) 16 66 28 42

                     (353) 16 66 17 33

                     gdalp@iol.ie

                     IT

                     Ministero dell'interno
                     Dipartimento della Pubblica Sicurezza
                     Ufficio Ordine Publico

                                 Piazza del Viminale 1

                                 I-00184 Roma

                     (39) 06 46 52 13 09
                     (39) 06 46 52 13 15

                     (39) 06 46 53 61 17

                     cnims@interno.it

                     CY

                     Ministry of Justice and Public Order
                     Police Headquarters

                                 —

                                 European Union and International Police Cooperation Directorate

                     CY-Nicosia, 1478

                     (357) 22 80 89 98 (24h)
                     357) 22 80 80 80 (24h)

                     (357) 22 30 51 15
                     (357) 22 80 86 05 (24h)

                     euipcd@police.gov.cy

                                 —

                                 Operations Office of the Cyprus Police Headquarters

                     (357) 22 80 80 78
                     (357) 99 21 94 55

                     (357) 22 80 85 94

                     operations.office@police.gov.cy

                     LV

                     Operative Control Bureau of Public Security Department
                     Central Public Order Police Department
                     State Police

                                 Brīvības iela 61

                                 LV-1010 Riga

                     (371) 707 54 30
                     (371) 707 53 10

                     (371) 727 63 80

                     armands.virsis@vp.gov.lv
                     vpdd@vp.gov.lv

                     LT

                     Lithuanian Criminal Police Bureau
                     International Liaison Office

                                 Liepyno 7

                                 LT-08105 Vilnius

                     (370-5) 271 99 00

                     (370-5) 271 99 24

                     office@ilnb.lt

                     LU

                     Direction Générale de la Police Grand-Ducale
                     Direction des Opérations
                     Centre d'Intervention National

                     L-2957 Luxembourg

                     (352) 49 97 23 46

                     (352) 49 97 23 98

                     cin@police.etat.lu

                     HU

                     International Law Enforcement Cooperation Centre
                     National Police

                                 Teve utca 4-6

                                 H-1139 Budapest

                     (36-1) 443 55 57

                     (36-1) 443 58 15

                     intercom@orfk.police.hu

                     MT

                     Malta Police Force
                     Police General Headquarters

                     M-Floriana

                     (356) 21 22 40 01
                     (356) 21 25 21 11

                     (356) 21 23 54 67
                     (356) 21 24 77 94

                     cmru.police@gov.mt

                     NL

                     Ministry of the Interior and Kingdom Relations, National Crisis Centre

                                 PO Box 20011

                                 2500 EA The Hague

                                 The Netherlands

                     (31) 704 26 50 00
                     (31) 704 26 51 51

                     (31) 703 61 44 64

                     ncc@crisis.minbzk.nl (24h) (NL/EN)

                     AT

                     Federal Ministry of the Interior
                     Directorate General for Public Safety
                     Operations and Crisis Coordination Centre

                                 Minoritenplatz 9

                                 A-1014 Wien

                     (43) 15 31 2 6 32 00
                     (43) 15 31 2 6 37 70 (24h)

                     (43) 15 31 2 6 31 20 (24h)
                     (43) 15 31 26 10 86 12 (e-fax, 24h)

                     ekc@bmi.gv.at (24h)

                     PL

                     General Headquarters of Police
                     Crises Management and Anti Terrorism Bureau

                                 ul. Puławska 148/150

                                 PL-02-624 Warszawa

                     (48-22) 601 36 40
                     (48-66) 763 13 25

                     (48-22) 601 32 37

                     ncbwarsaw@policja.gov.pl

                     contact point concerning counter-terrorism
                     Division on Combating Terrorist Acts
                     Central Bureau of Investigation
                     National Police Headquarters

                     (48-22) 601 32 75

                     (48-22) 601 42 93

                     counterterror@policja.gov.pl

                     PT

                     Ministério da Administração Interna
                     Gabinete Coordenador de Segurança

                                 Av. D. Carlos I- 7o

                                 P-1249-104 Lisboa

                     (351) 213 23 64 09

                     (351) 213 23 64 25

                     gsc@sg.mai.gov.pt

                     RO

                     International Police Cooperation Centre (IPCC)

                                 Calea 13 Septembrie 1-5

                                 RO-Bucharest

                     (40) 213 16 07 32

                     (40) 213 12 36 00

                     ccpi@mai.gov.ro

                     Operational Anti-Terrorist
                     Coordination Centre (Romanian Information Service)

                                 Bulevardul Libertatii 14-16

                                 RO-Bucharest

                     (40) 214 02 35 98

                     (40) 213 45 10 66

                     ipct@dcti.ro

                     SI

                     International Police Cooperation Sector in Criminal Police Directorate

                                 Štefanova 2

                                 SLO-1000 Ljubljana

                     (386) 14 72 47 80

                     (386) 12 51 75 16

                     interpol.ljubljana@policija.si

                     SK

                     Prezídium Policajného zboru
                     Úrad medzinárodnej policajnej spolupráce

                                 Pribinova 2

                                 SK-812 72 Bratislava

                     (421) 961 05 64 50

                     (421) 961 05 64 59

                     spocumps@minv.sk

                     FI

                     Helsinki Police Department
                     Operational Command Centre

                                 Pasilanraitio 13

                                 FI-00240 Helsinki

                     (358-9) 189 40 02

                     (358-9) 189 28 21

                     johtokeskus@helsinki.poliisi.fi

                     SE

                     National Criminal Police, International Police Cooperation Division (IPO)

                                 POB 12256

                                 S-10226 Stockholm

                     (46) 84 01 37 00

                     (46) 86 51 42 03

                     ipo.rkp@polisen.se

                     UK

                     Home Office
                     Public Order Unit

                                 2 Marsham Street

                                 London SW1P 4DF

                                 POB 8000

                                 London SE 11 5EN

                                 United Kingdom

                     (44) 20 70 35 35 09
                     (44) 20 70 35 18 10

                     Christian.Papaleontiou@homeoffice.gsi.gov.uk
                     David.Bohannan@homeoffice.gsi.gov.uk

                     Serious Organised Crime Agency International Crime

                     (44) 20 73 28 81 15

                     (44) 20 73 28 81 12

                     london@soca.x.gsi.gov.uk

         (1)  Rekomendacijos dėl tarptautinio policijos bendradarbiavimo tarptautinėse futbolo rungtynėse pateikiamos atskirame vadove: žr. Tarybos rezoliuciją dėl atnaujinto vadovo, pateikiančio tarptautinio policijos bendradarbiavimo rekomendacijas ir priemones, skirtas smurto ir neramumų tarptautinio masto futbolo rungtynėse, kuriose dalyvauja bent viena valstybė narė, prevencijai ir kontrolei (OL C 322, 2006 12 29, p. 1).

         (2)  OL L 147, 1997 6 5, p. 1.

         (3)  Konvencijos dėl Šengeno susitarimo 1985 m. birželio 14 d. sudaryto tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos Vyriausybių dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo (OL L 239, 2000 9 22, p. 19) 46 straipsnis ir Belgijos Karalystės, Vokietijos Federacinės Respublikos, Ispanijos Karalystės, Prancūzijos Respublikos, Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės, Nyderlandų Karalystės ir Austrijos Respublikos konvencijos dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu, tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir neteisėta migracija srityje (Priumo sutarties) 26 straipsnis.

         (4)  OL C 316, 1995 11 27, p. 2.

         (5)  Darbo pogrupio EUCPN JAI 82 2001 m. lapkričio 27 d. išvadų 3 puslapyje išvardyti elementai.

         (6)  2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas) (OL L 105, 2006 4 13, p. 1).

         (7)  Įskaitant Priumo sutarties 26 straipsnį.

         (8)  Žr. 2001 m. liepos 13 d. Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų išvadų dėl saugumo Europos Vadovų Tarybos susitikimų ir panašaus lygio renginių metu II(1)(c) punktą.

         (9)  Bendrųjų veiksmų 97/339/BUSP 2 straipsnis.

         (10)  Atsakomybė už IMP veiklą svarbiuose renginiuose tenka valstybei narei, kurioje vyksta renginys. Tai reiškia, kad valstybės narės pačios yra atsakingos už tai, kad užtikrintų, jog IMP veikla būtų valdoma veiksmingai, todėl šiame vadove šiuo klausimu nenumatoma daugiau pagalbos ar nurodymų.


title: 2016 m. rugsėjo 23 d. Europos Centrinio Banko rekomendacija, skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Banca d’Italia išorės auditoriaus (ECB/2016/28)

text:
               5.10.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 366/1

         EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
   2016 m. rugsėjo 23 d.
   skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Banca d’Italia išorės auditoriaus
   (ECB/2016/28)
   (2016/C 366/01)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

               (2)

                  Banca d’Italia išorės auditorių PriceWaterhouseCoopers SpA įgaliojimai baigėsi po 2015 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2016 finansinių metų;

               (3)

                  Banca d’Italia išorės auditoriumi 2016–2022 finansiniams metams pasirinko BDO Italia SpA,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   Rekomenduojama BDO Italia SpA skirti Banca d’Italia išorės auditoriumi 2016–2022 finansiniams metams.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2016 m. rugsėjo 23 d.

            ECB Pirmininkas

         Mario DRAGHI


				|

		52014PC0661

			Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS dėl Kroatijos prisijungimo prie 1997 m. gegužės 26 d. Konvencijos dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos Bendrijų pareigūnais ar Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnais, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsnio 2 dalies c punktu /* COM/2014/0661 final - 2014/0322 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
2011 m. sutartimi dėl Kroatijos
Respublikos stojimo[1]
nustatyta supaprastinta sistema dėl Kroatijos prisijungimo prie ES
sutarties 34 straipsnio (anksčiau ES sutarties K.3 straipsnis) pagrindu
valstybių narių sudarytų konvencijų (ir protokolų).
Stojimo akto 3 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyta, kad Kroatija šiuo aktu
prisijungia prie šių konvencijų ir protokolų.
Stojimo akto 3 straipsnio 5 dalyje numatyta,
kad šiuo tikslu Taryba priima sprendimą dėl datos, kurią šios
konvencijos įsigalioja Kroatijai, ir dėl visų šių
konvencijų pritaikomųjų pataisų, reikalingų dėl
naujos valstybės narės prisijungimo (bet kuriuo atveju konvencijos
turėtų būti priimamos kroatų kalba, kad tekstai šia kalba
būtų autentiški). Taryba priima sprendimą, remdamasi Komisijos
rekomendacija ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu.
Stojimo akto I priede pateikiamas
susijusių konvencijų ir protokolų sąrašas.
Sąraše nurodyta 1997 m. gegužės
26 d. Konvencija dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos
Bendrijų pareigūnais ar Europos Sąjungos valstybių
narių pareigūnais, parengta vadovaujantis Europos Sąjungos
sutarties K.3 straipsnio 2 dalies c punktu.
Šia Komisijos rekomendacija dėl Tarybos
sprendimo siekiama padaryti reikiamus pakeitimus, susijusius su Kroatijos
prisijungimu prie minėtos konvencijos, remiantis Stojimo akto 3 straipsnio
4 ir 5 dalimis.
2014/0322 (NLE)
Rekomendacija
TARYBOS SPRENDIMAS
dėl Kroatijos prisijungimo prie 1997 m.
gegužės 26 d. Konvencijos dėl kovos su korupcija, susijusia su
Europos Bendrijų pareigūnais ar Europos Sąjungos valstybių
narių pareigūnais, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos
sutarties K.3 straipsnio 2 dalies c punktu

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos
sutartį,
atsižvelgdama į Kroatijos stojimo
sutartį,
atsižvelgdama į Kroatijos stojimo
aktą (toliau – Stojimo aktas), ypač į jo 3 straipsnio 5
dalį,
atsižvelgdama į Komisijos
rekomendaciją[2],
atsižvelgdama į Europos Parlamento
nuomonę[3],
kadangi:
(1)       1997 m. gegužės 26 d. pasirašyta Konvencija
dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos Bendrijų
pareigūnais ar Europos Sąjungos valstybių narių
pareigūnais (toliau – Konvencija prieš pareigūnų
korupciją), įsigaliojo 2005 m. rugsėjo 28 d.;
(2)       Stojimo akto 3 straipsnio 4
dalyje numatyta, kad Kroatija prisijungia prie valstybių narių
sudarytų konvencijų ir protokolų, išvardytų Stojimo akto I
priede, kuriame, inter alia, nurodyta Konvencija dėl kovos su
korupcija, susijusia su Europos Bendrijų pareigūnais ar Europos
Sąjungos valstybių narių pareigūnais. Tarybos
nustatytą datą jie įsigalioja Kroatijai;
(3)       pagal Stojimo akto 3
straipsnio 5 dalį Taryba turi padaryti visus reikiamus pakeitimus,
susijusius su prisijungimu prie tų konvencijų ir protokolų,
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
Konvencija prieš pareigūnų
korupciją Kroatijai įsigalioja pirmą kito mėnesio po šio
sprendimo priėmimo dieną.
2 straipsnis
Konvencijos prieš pareigūnų
korupciją tekstai, parengti kroatų kalba ir pridėti prie šio
sprendimo, yra autentiški tomis pačiomis sąlygomis kaip ir kiti
Konvencijos prieš pareigūnų korupciją tekstai.
3 straipsnis
Šis sprendimas
įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 112, 2012 4 24, p. 6–110.
[2]               OL C, , p. .
[3]               OL C, , p. .
Translation of the Annex is not required for adoption as, as
stated in the main act, the Annex concerns the Croatian language version only.


title: 2017 m. spalio 18 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2017/1936 dėl skubių veiksmų užkirsti kelią netinkamam sprogstamųjų medžiagų pirmtakų naudojimui (Tekstas svarbus EEE. )

text:
               24.10.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 273/12

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2017/1936
   2017 m. spalio 18 d.
   dėl skubių veiksmų užkirsti kelią netinkamam sprogstamųjų medžiagų pirmtakų naudojimui
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               paskutiniai teroristiniai išpuoliai ir incidentai parodė, kad savadarbių sprogmenų keliama grėsmė Europoje tebėra didelė. Sprogstamųjų medžiagų pirmtakų ir toliau įsigyjama ir jie naudojami savadarbiams sprogmenims gaminti, nepaisant pastangų veiksmingai apriboti ir kontroliuoti prieigą prie jų;

               (2)

               JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 2370 (2017) pabrėžiama, kad ypatingai svarbu užkirsti kelią teroristams naudoti žaliavas ir sudedamąsias dalis, kurios gali būti naudojamos sprogmenims gaminti, ar mėginti jų gauti, ir raginama sustiprinti budrumą, be kita ko, teikiant gerosios patirties pavyzdžių, dalijantis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu ir užmezgant partnerystės ryšius;

               (3)

               Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 98/2013 (1) nustatytos suderintos medžiagų arba mišinių, kurie galėtų būti neteisėtai naudojami neteisėtai sprogmenų gamybai, tiekimo, įvežimo, laikymo ir naudojimo taisyklės, siekiant apriboti plačiosios visuomenės galimybes jų įsigyti ir užtikrinant, kad apie įtartinus sandorius būtų tinkamai pranešta visoje tiekimo grandinėje;

               (4)

               kad būtų pasiektas Reglamento (ES) Nr. 98/2013 taikymo tikslas pagerinti laisvą cheminių medžiagų ir mišinių judėjimą vidaus rinkoje ir pašalinti konkurencijos iškraipymus, kartu užtikrinant aukštą plačiosios visuomenės saugumo lygį, visos valstybės narės turi tinkamai jį taikyti. Tai taip pat padės siekti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2017/541 (2) tikslų, kuriais siekiama užkirsti kelią teroristiniams nusikaltimams, įskaitant sprogmenų gaminimą, laikymą, įsigijimą, gabenimą, tiekimą ar naudojimą, taip pat instrukcijų, kaip gaminti ar naudoti sprogmenis, teikimą ir gavimą;

               (5)

               šia rekomendacija siekiama užtikrinti, kad Reglamento (ES) Nr. 98/2013 tikslas būtų pasiektas veiksmingiau, ir šiuo tikslu valstybėms narėms pateikiamos jo taikymo gairės. Šia rekomendacija papildomos Komisijos ir Pirmtakų nuolatinio komiteto (3) priimtos gairės (4) ir atsižvelgiama į tame komitete ir per 2016–2017 m. surengtus regioninius praktinius seminarus, kuriuose dalyvavo valstybių narių institucijos, vykusias diskusijas;

               (6)

               sprogstamųjų medžiagų pirmtakų prieinamumas plačiajai visuomenei turėtų būti apribotas, kad būtų užkirstas kelias jų įsigyti teroristams. Reglamentu (ES) Nr. 98/2013 apribojama plačiosios visuomenės narių galimybė įsigyti ir naudoti septynias chemines medžiagas (riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakų sąrašas pateiktas Reglamento (ES) Nr. 98/2013 I priede) (5);

               (7)

               nepaisydamos šio draudimo, valstybės narės gali nuspręsti suteikti viešąją prieigą prie tų medžiagų tik taikydamos licencijų išdavimo ir registravimo sistemą. Nuo 2017 m. sausio 1 d. 16 valstybių narių vietoj draudimo taiko licencijų išdavimo ir (arba) registravimo tvarką (6). Taigi tose valstybėse narėse plačiosios visuomenės nariai tebeturi galimybę įsigyti ir naudoti riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakus ir mišinius;

               (8)

               valstybės narės turėtų nustatyti ir skatinti naudoti mažesnės koncentracijos ir alternatyvias medžiagas, kurios kelia mažesnį pavojų saugumui, ir nustatyti sprogstamųjų medžiagų pirmtakų laikymo sąlygas. Licencijų išdavimo tvarką taikančios valstybės narės turėtų kruopščiai patikrinti licencijos prašantį asmenį;

               (9)

               šia rekomendacija taip pat raginama geriau užtikrinti apribojimų ir kontrolės, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 98/2013, vykdymą ir įvairių sektorių bendradarbiavimą. Didesnio visų tiekimo grandinės dalyvių, taip pat ir tų, kurie veiklą vykdo internete, informuotumo užtikrinimas padės jiems laikytis pagal Reglamentą (ES) Nr. 98/2013 nustatytų įsipareigojimų;

               (10)

               nedarant poveikio tarpvalstybinio keitimosi informacija dėl baudžiamosios veikos tyrimų, susijusių su teroristiniu nusikaltimu (7), arba muitų srities (8) teisinei sistemai, šia rekomendacija raginama keistis informacija apie įtartinus sandorius, dingimo atvejus, vagystes ir kitus įtartinus incidentus ar licencijų paraiškas, kai atrodo, kad jie turi tarpvalstybinių elementų;

               (11)

               nors per paskutinius išpuolius ir incidentus dažniausiai naudotas tricikloacetono peroksidas (TATP), grėsmę kelia ir kitų rūšių savadarbiai sprogmenys ir sprogstamųjų medžiagų pirmtakai. Sąjunga bei jos valstybės narės privalo išlikti budrios, nustatyti šioje srityje vykstančius pokyčius ir imtis dėl jų veiksmų;

               (12)

               nuo reglamento priėmimo Komisija stebėjo jo taikymą ir prie to prisidėjo, glaudžiai bendradarbiaudama su Pirmtakų nuolatiniu komitetu. 2017 m. vasario mėn. Komisija priėmė ataskaitą (9), kurioje padaryta išvada, kad, nors įsigaliojęs reglamentas padėjo sumažinti sprogstamųjų medžiagų pirmtakų keliamą grėsmę Europoje, būtina nustatyti priemones ir veiksmus, kuriais būtų sustiprinta savadarbių sprogmenų kontrolės sistema. 2017 m. gegužės mėn. Komisija ėmėsi Reglamento dėl sprogstamųjų medžiagų pirmtakų peržiūros veiksmų (10) ir pradėjo vertinimą, kurį pabaigus 2018 m. pirmoje pusėje taip pat bus atliktas poveikio vertinimas. Vertinime bus išnagrinėta reglamento svarba, veiksmingumas, efektyvumas, nuoseklumas ir papildoma nauda ir nustatytos problemos ir kliūtys, dėl kurių gali reikėti imtis papildomų veiksmų. Poveikio vertinime bus nagrinėjamos įvairios nustatytų problemų ir kliūčių sprendimo politikos galimybės. Kol bus pateikti šios peržiūros rezultatai, rekomendacijoje valstybės narės raginamos imtis skubių veiksmų veiksmingai apriboti sprogstamųjų medžiagų pirmtakų prieinamumą plačiajai visuomenei pagal galiojantį reglamentą,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

      Sprogstamųjų medžiagų pirmtakų prieinamumo plačiajai visuomenei apribojimas

               1.

               Valstybės narės turėtų imtis visų reikiamų priemonių pagal Reglamentą (ES) Nr. 98/2013 ir apriboti sprogstamųjų medžiagų pirmtakų prieinamumą plačiajai visuomenei, užkirsti kelią teroristams gauti sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, taip pat užtikrinti tinkamą informavimą apie įtartinus sandorius visoje tiekimo grandinėje. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų atidžiai įvertinti, ar draudimu, licencijų išdavimo arba registravimo sistema, kurią jos taiko, veiksmingai siekiama šių tikslų. Valstybės narės savo vertinimo rezultatus turėtų pranešti Komisijai per keturis mėnesius nuo šios rekomendacijos priėmimo. Ši informacija padės įvertinti, ar gali reikėti papildomų ES lygmens veiksmų.

               2.

               Be to, valstybės narės turėtų skubiai imtis šių veiksmų:

                           a)

                           skatinti ir, kai įmanoma ir tinkama, reikalauti naudoti alternatyvias ar mažesnės koncentracijos medžiagas, kurios gali būti naudojamos tai pačiai teisėtai veiklai atlikti keliant mažesnį pavojų saugumui;

                           b)

                           nustatyti ekonominės veiklos vykdytojams, profesionaliems naudotojams ir plačiosios visuomenės nariams, kurie teisėtai turi sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, taikomas sprogstamųjų medžiagų pirmtakų laikymo saugumo sąlygas;

                           c)

                           pateikti aiškias gaires ekonominės veiklos vykdytojams, kaip veiksmingai ir efektyviai patikrinti, ar asmuo yra plačiosios visuomenės narys. Tuo tikslu valstybės narės galėtų taikyti profesionalaus naudotojo sąvoką, kuri reiškia, kad riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakas šiam asmeniui reikalingas su prekyba, verslu ar profesija susijusiais tikslais;

                           d)

                           tais atvejais, kai taikoma licencijų išdavimo tvarka pagal Reglamento (ES) Nr. 98/2013 4 straipsnio 2 dalį, kruopščiai patikrinti licencijos prašantį asmenį, visų pirma jo teistumą visose gyvenamosios vietos valstybėse per praėjusius penkerius metus; taip pat

                           e)

                           sukurti tikrinimo sistemas, kuriomis būtų aptikti reikalavimų nesilaikantys ekonominės veiklos vykdytojai.

      Bendradarbiavimo stiprinimas ir ryšiai su tiekimo grandine

               3.

               Siekdamos sustiprinti bendradarbiavimą ir palaikyti ryšius su tiekimo grandine, valstybės narės turėtų:

                           a)

                           rengti mokymus, kuriais būtų užtikrinta, kad teisėsaugos institucijos, pirmojo reagavimo pajėgos ir muitinės, eidamos savo pareigas, sugebėtų atpažinti sprogstamųjų medžiagų pirmtakus ir mišinius ir laiku bei tinkamai reaguoti į įtartiną veiklą;

                           b)

                           be esamų informacijos teikimo prievolių pagal Reglamento (ES) Nr. 98/2013 9 straipsnio 4 dalį, skatinti sprogstamųjų medžiagų pirmtakų galutinius naudotojus pranešti apie reikšmingus dingimo atvejus ir vagystes;

                           c)

                           tais atvejais, kai tai dar nėra įtraukta į Sąjungos teisės aktuose nustatytas prievoles, kuo skubiau ir laikydamosi nacionalinės teisės bei reikiamų tarptautinių teisinių priemonių keistis informacija su susijusiomis valstybėmis narėmis apie įtartinus sandorius, dingimo atvejus, vagystes ir kitus įtartinus incidentus ar licencijų paraiškas, kai jie gali turėti tarpvalstybinių elementų; taip pat

                           d)

                           nustatyti visus svarbius sektorius, taip pat ir tuos, kurie veiklą vykdo internete, priderinti informuotumo didinimo veiksmus prie kiekvieno atskiro sektoriaus ypatumų ir palaikyti dialogą su tiekimo grandine ir galutiniais naudotojais, kad pagerėtų teisėto profesionalaus ir neprofesionalaus sprogstamųjų medžiagų pirmtakų naudojimo supratimas.

      Priimta Briuselyje 2017 m. spalio 18 d.

            Komisijos vardu

         Julian KING

            Komisijos narys

      (1)  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo (OL L 39, 2013 2 9, p. 1).

      (2)  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičianti Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičianti Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (OL L 88, 2017 3 31, p. 6).

      (3)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail=3245

      (4)  https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/explosives/explosives-precursors/docs/guidelines_on_the_marketing_and_use_of_explosives_precursors_en.pdf

      (5)  Vandenilio peroksidas, nitrometanas, nitrato rūgštis, kalio chloratas, kalio perchloratas, natrio chloratas, natrio perchloratas, kurių koncentracija didesnė nei atitinkama ribinė vertė, numatyta I priede, ir kuri apima mišinį arba kitą medžiagą, kurios sudėtyje yra tokia nurodyta medžiaga, kurios koncentracija yra didesnė nei atitinkama ribinė vertė.

      (6)  Komisijos ataskaita dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo taikymo ir įgaliojimų pagal jį suteikimo, COM(2017) 103 final, 2017 m. vasario 28 d.

      (7)  2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimas 2005/671/TVR dėl keitimosi informacija ir bendradarbiavimo teroristinių nusikaltimų srityje (OL L 253, 2005 9 29, p. 22).

      (8)  1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą (OL L 82, 1997 3 22, p. 1).

      (9)  Komisijos ataskaita dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo taikymo ir įgaliojimų pagal jį suteikimo, COM(2017) 103 final, 2017 m. vasario 28 d.

      (10)  https://ec.europa.eu/home-affairs/what-is-new/work-in-progress/initiatives/revision-regulation-marketing-and-use-explosives-precursors_en