               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 244 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma, kad Jungtinė Karalystė nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją
            {SWD(2015) 112 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma, kad Jungtinė Karalystė nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 8 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (2)pagal Protokolo (Nr. 15) dėl tam tikrų su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste susijusių nuostatų 4 punktą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 1 dalyje nustatyta pareiga vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito Jungtinei Karalystei netaikoma, nebent ji įsivestų eurą. Protokolo 5 punkte nustatyta, kad Jungtinė Karalystė turi stengtis vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito.

               (3)Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. Stabilumo ir augimo pakto dalis – 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo
                  1
               , kuris priimtas siekiant skatinti kuo greičiau panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą;

               (4)2008 m. liepos 8 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis) 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Jungtinėje Karalystėje susidarė perviršinis deficitas, ir pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnį šaliai pateikė rekomendacijas dėl perviršinio deficito panaikinimo ne vėliau kaip 2009–2010 finansiniais metais; Taryba taip pat nustatė 2009 m. sausio 8 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų priemonių
                  2
               ;

               (5)pagal EB sutarties 104 straipsnio 8 dalies nuostatas 2009 m. balandžio 27 d. Taryba nusprendė, kad Jungtinė Karalystė nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2008 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendaciją;

               (6)Pripažinusi, kad 2009–2010 m. Jungtinės Karalystės biudžeto būklę lėmė priemonių, kurių poveikis sudaro maždaug 1½ % BVP ir kurios buvo tinkamas atsakas į Europos ekonomikos atkūrimo planą, įgyvendinimas ir nevaržomas savaiminių stabilizatorių veikimas, 2009 m. gruodžio 2 d. Taryba pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį Jungtinei Karalystei pateikė patikslintas rekomendacijas, kuriose šaliai rekomenduota ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2014–2015 m. Siekiant patikimai ir tvariai sumažinti valdžios sektoriaus deficitą, kad jis nesiektų 3 % BVP, Jungtinei Karalystei rekomenduota: a) 2009–2010 m. įgyvendinti 2009 m. biudžete suplanuotas fiskalines priemones (vengiant papildomų priemonių, dėl kurių valstybės finansų būklė galėtų dar pablogėti) ir 2010–2011 m. pradėti konsolidavimą, kad deficitas iki 2014–2015 m. taptų mažesnis nei pamatinė vertė; b) tuo tikslu užtikrinti, kad fiskalinių priemonių vidutinis metinis dydis nuo 2010–2014 iki 2014–2015 m. sudarytų 1¾ % BVP – tai taip pat turėtų padėti užtikrinti, kad valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis vėl imtų mažėti ir tinkamu tempu artėtų prie pamatinės vertės, atkuriant tinkamą pirminio pertekliaus lygį; c) išsamiau nurodyti papildomas priemones, reikalingas perviršiniam deficitui iki 2014–2015 m. panaikinti, jei susiklostys palankios ciklo sąlygos, ir sparčiau mažinti deficitą, jei ekonominės ar biudžeto sąlygos bus geresnės, negu šiuo metu numatoma. Savo rekomendacijose Taryba nustatė 2010 m. birželio 2 d. terminą, iki kurio reikia imtis veiksmingų priemonių, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalies nuostatas;

               (7)2010 m. liepos 6 d. Komisija padarė išvadą, kad, remiantis Komisijos 2010 m. pavasario prognoze, Jungtinė Karalystė ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją, todėl Komisijos nuomone, tuo metu nebereikėjo imtis jokių papildomų perviršinio deficito procedūros veiksmų;

               (8)Naujai įvertinus priemones, kurių Jungtinė Karalystė ėmėsi atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, kad iki 2014–2015 m. panaikintų perviršinį deficitą, daromos šios išvados:

               –dėl 2008–2009 m. pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės Jungtinės Karalystės realiojo BVP augimas smarkiai sumažėjo, o tai, be kita ko, turėjo poveikį ir valstybės finansams. 2009–2010 m. valdžios sektoriaus deficitas pašoko iki 10,9 % BVP. Tai iš esmės lėmė dėl susitraukusios ekonominės veiklos sumažėjusios pajamos ir didesnės socialinės apsaugos išlaidos, taip pat vyriausybės paskelbtos 2009–2010 m. taikytinos skatinimo priemonės. Dėl įgyvendinto konsolidavimo plano, kuris daugiausia buvo orientuotas į išlaidų mažinimą, deficitas pradėjo mažėti;

               –2010–2011 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 9,1 % BVP. Tais metais įgyvendintos priemonės susijusios su gruodžio mėn. paskelbta 2009 m. išankstine biudžeto ataskaita, kovo mėn. biudžetu ir birželio mėn. po visuotinių rinkimų paskelbtu antruoju nepaprastuoju biudžetu. 2010 m. spalio mėn. taip pat paskelbta išlaidų apžvalga. Apskritai priemonės daugiausia buvo taikomos laikotarpio pabaigoje ir daugiau orientuotos į išlaidų mažinimą, o ne apmokestinimo didinimą. Dėl kovo mėn. biudžeto planų, rudens ataskaitų ir išlaidų apžvalgos pradiniai konsolidavimo planai 2014–2015 m. laikotarpiu smarkiai nepasikeitė. Per penkerius metus įgyvendintoje programoje daugiausia dėmesio skiriama dideliam departamentų išlaidų mažinimui, taip pat atlyginimų įšaldymui ir socialinių išlaidų mažinimui. Apskritai pagrindines paskelbtas apmokestinimo priemones sudarė standartinio PVM tarifo padidinimas, bankams taikomo mokesčio įvedimas ir padidinimas, didesnės socialinio draudimo įmokos, pelno mokesčio tarifo sumažinimas, gyventojų pajamų mokesčio lengvatos padidinimas, muitų normos sumažinimas ir mokesčių vengimo mažinimo priemonės. Nuo 2012–2013 m. deficito rodikliai gerėja ir dėl dividendų pervedimų iš Anglijos banko turto įsigijimo priemonės fondo. Įgyvendinant konsolidavimo planus, nominalusis deficitas kiekvienais metais mažėjo: iki 7,7 % BVP 2011–2012 m., 7,6 % BVP 2012–2013 m., 5,9 % BVP 2013–2014 m. ir iki 5,2 % BVP 2014–2015 m. 2010–2011 m. struktūrinis deficitas buvo 7,0 % BVP, 2011–2012 m. ir 2012–2013 m. – 5,9 % BVP, 2013–2014 m. – 4,6 % BVP ir 2014–2015 m. – 4,7 % BVP;

               –nuo 2010–2011 m. iki 2014–2015 m. vidutinės struktūrinės pastangos sudarė 0,7 % BVP. Numatoma, kad, atlikus koregavimą dėl patikslinto potencialaus gamybos apimties augimo nuo dabartinės prognozės iki prognozės, kuria pagrįstos 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos, poveikio, taip pat dėl pajamų pokyčių, palyginti standartiniais elastingumo dydžiais, poveikio BVP augimui, vidutinės metinės pakoreguotos struktūrinės pastangos per laikotarpį sudarys 1,1 % BVP, tai yra mažiau nei Tarybos rekomenduotas 1¾ % BVP fiskalinių priemonių metinis vidutinis dydis;

               –diskrecinių konsolidavimo priemonių, kurių imtasi laikotarpiu nuo 2009 m. išankstinės biudžeto ataskaitos iki 2014 m. rudens ataskaitos, apskaičiuotas kaupiamasis dydis nuo 2010–2011 m. iki 2014–2015 m. sudaro maždaug 3,5 % BVP;

               –valdžios sektoriaus bendroji skola per PDP laikotarpį toliau didėjo ir 2014–2015 m. pasiekė 88,4 % BVP. Šį skolos rodiklio blogėjimą iš esmės lėmė nominalus deficitas, taip pat intervencinės priemonės finansų sektoriuje;

               (9)todėl galima daryti išvadą, kad, nepaisant nustatytos ir įgyvendinamos fiskalinio konsolidavimo programos, Jungtinė Karalystė nepanaikino perviršinio deficito iki 2014–2015 m. Be to, Jungtinė Karalystė nesilaikė 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomenduoto 1¾ % vidutinio fiskalinių priemonių dydžio. Apskritai Jungtinės Karalystės atsakas į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį buvo nepakankamas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Jungtinė Karalystė nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

                     (2)
                  Visus su Jungtinės Karalystės perviršinio deficito procedūra susijusius dokumentus galima rasti

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 07 27
            COM(2016) 520 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo Portugalija įspėjama, kad imtųsi deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti
            {SWD(2016) 264 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo Portugalija įspėjama, kad imtųsi deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 9 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnį valstybės narės vengia perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (2)Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. Stabilumo ir augimo pakto dalis – 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo
                  1
               , kuris priimtas siekiant skatinti kuo greičiau panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą;

               (3)2009 m. gruodžio 2 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties (EB sutarties) 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis deficitas, ir pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnį pateikė rekomendaciją dėl jo panaikinimo ne vėliau kaip 2013 m. Portugalijos valdžios institucijoms paprašius Europos Sąjungos, valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ir Tarptautinio valiutos fondo (TVF) finansinės pagalbos, Taryba suteikė finansinę pagalbą Portugalijai
                  2
               . Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau – susitarimo memorandumas) Komisija ir Portugalijos valdžios institucijos pasirašė 2011 m. gegužės 17 d. Vėliau Taryba paskelbė dvi naujas Portugalijai skirtas rekomendacijas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį (2012 m. spalio 9 d. ir 2013 m. birželio 21 d.), kuriomis pratęsė perviršinio deficito panaikinimo terminą atitinkamai iki 2014 ir 2015 m. Abiejose rekomendacijose Taryba laikėsi nuomonės, kad Portugalija ėmėsi veiksmingų priemonių, tačiau įvyko netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turėjusių didelį neigiamo poveikio viešiesiems finansams
                  3
               ;

               (4)2016 m. liepos 12 d. pagal Sutarties 126 straipsnio 8 dalies nuostatas Taryba nusprendė, kad Portugalija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją;

               (5)jei faktiniai duomenys pagal Reglamentą (EB) Nr. 479/2009 rodo, kad dalyvaujanti valstybė narė nepanaikino perviršinio deficito per laikotarpį, nurodytą rekomendacijoje, pateiktoje pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį, Taryba turėtų nedelsdama priimti sprendimą pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį;

               (6)Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje numatomas nuosaikus Portugalijos ekonomikos atsigavimas. Prognozuojama, kad 2016 m. realusis BVP išaugs 1,5 %, tuo pačiu tempu kaip ir 2015 m., daugiausia dėl vidaus paklausos, išliekant dideliam makroekonominiam disbalansui. Tikėtina, kad privačiojo sektoriaus vartojimas 2016 m. sumažės dėl didesnių netiesioginių mokesčių ir šiokio tokio energijos kainų infliacijos padidėjimo. Prognozuojama, kad didelis ilgalaikio naudojimo prekių vartojimo augimas pirmąjį 2015 m. pusmetį neišsilaikys vidutinės trukmės laikotarpiu, nes numatoma, kad dėl vis dar didelio nedarbo ir aukšto skolos lygio namų ūkiai turės labiau taupyti. Verslo investicijos per antrąjį 2015 m. pusmetį jau gerokai sumažėjo ir nesitikima, kad artimiausiu metu jos vėl pradėtų didėti kaip anksčiau, nepaisant santykinai didelio pajėgumų naudojimo koeficiento. Numatoma, kad su ES struktūrinių fondų parama ir pagerėjus finansavimo sąlygoms 2017 m. bendrai bus investuojama šiek tiek aktyviau. Prognozuojama, kad eksportas augs kartu su užsienio paklausa, tačiau vis dar tikėtina, kad importas viršys eksportą. Todėl prognozuojama, kad grynosios prekybos įtaka BVP augimui išliks šiek tiek neigiama, tačiau gerokai mažiau nei 2015 m. Manoma, kad SVKI infliacija 2016 m. padidės iki 0,7 %, daugiausia dėl didesnių netiesioginių mokesčių. Nors nuo pavasario prognozės paskelbimo prastesnių perspektyvų rizika išaugo, 2016 m. pirmojo ketvirčio duomenys ir preliminari informacija apie antrąjį ketvirtį apskritai patvirtina prognozėje pateiktą perspektyvą likusiai metų daliai;

               (7)remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, tikimasi, kad 2016 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,7 % BVP. 2016 m. biudžete, kuris įsigaliojo 2016 m. kovo 31 d., siekiamas deficitas – 2,2 % BVP; tai buvo patvirtinta ir 2016 m. stabilumo programoje. Skirtumas tarp Vyriausybės tikslo ir Komisijos prognozės susidarė dėl mažiau optimistiško Komisijos makroekonominio scenarijaus, pagal kurį prognozuojamos mažesnės mokestinės pajamos ir didesnės socialinės išlaidos, taip pat dėl Komisijos pateikto nuosaikesnio kai kurių konsolidavimo priemonių naudos vertinimo, visų pirma kalbant apie planuojamą tarpinio vartojimo ir kitų einamųjų išlaidų mažinimą. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad 2017 m. valdžios sektoriaus deficitas toliau mažės iki 2,3 % BVP. Numatomas pagerėjimas daugiausia siejamas su deficitą mažinančia vienkartine operacija, susijusia su tikėtinu Banco Privado Português (BPP) banko garantijos, kurios vertė – maždaug ¼ % BVP, susigrąžinimu. Atsižvelgus į šį vienkartinį poveikį biudžetui, prognozuojama, kad 2017 m. deficitas pasiektų 2,6 % BVP. Remiantis Komisijos pateiktu 2016 m. biudžete ir 2016 m. stabilumo programoje nurodytų priemonių naudos vertinimu, Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2016 ir 2017 m. struktūrinis deficitas padidės po ¼ % BVP;

               (8)2013–2015 m. laikotarpiu valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis su BVP iš esmės stabilizavosi ir 2013 m. siekė 129,2 %, 2014 m. – 130,2 %, o 2015 m. – 129,0 %. Atsižvelgiant į reikšmingus skolą mažinančius atsargų ir srautų koregavimus 2016 m. ir nuolatinį pirminį perteklių, Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2016 m. skolos santykis sumažės iki 126 % BVP, o vėliau, 2017 m., – iki 124,5 % BVP. Regis, artimiausiu metu Portugalijai negresia didelė fiskalinės krizės rizika, nors negalima atmesti trumpalaikių problemų galimybės (jų gali kilti dėl bendrosios ir grynosios valdžios sektoriaus skolos, bendrųjų finansavimo poreikių, grynosios tarptautinių investicijų pozicijos, taip pat neveiksnių paskolų arba bendrų kapitalo poreikių bankų sistemoje lygio ir dalies pokyčio). Tačiau atrodo, kad vidutinės trukmės laikotarpiu rizika bus reikšminga dėl didelės susikaupusios skolos ir skolos santykio didelio jautrumo galimiems palūkanų normų padidėjimams ir neigiamiems nominalaus augimo sukrėtimams. Ilguoju laikotarpiu, su sąlyga, kad nuolat bus išlaikomas pakankamas struktūrinis pirminis balansas, dėl praeityje įgyvendintų pensijų reformų rizika tvarumui atrodo nedidelė
                  4
               ;

               (9)taikant fiskalinės politikos priemones, numatytas 2016 m. biudžete, valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. būtų mažesnis nei 3 % BVP. Tačiau pagal Komisijos 2016 m. pavasario prognozę patikimumo riba, neleidžianti viršyti Sutartyje nustatytos pamatinės vertės, yra menka. Atsižvelgiant į didelį netikrumą, susijusį su ekonominiais ir biudžeto pokyčiais, deficito panaikinimo laikotarpio metais rekomenduojami biudžeto tikslai turėtų būti aiškiai mažesni už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, kad iki nurodyto termino būtų užtikrintas ilgalaikis perviršinio deficito panaikinimas;

               (10)pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnį Taryba savo sprendime, kuriuo pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį įspėjama imtis deficito mažinimo priemonių, turi pareikalauti, kad valstybė narė įvykdytų metinius biudžeto tikslus, t. y. remiantis prognoze, kuria grindžiamas įspėjimas, pasiektų minimalų pagal ciklą patikslinto balanso metinį pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones būtų ne mažesnis kaip 0,5 % BVP. Kadangi šis Tarybos sprendimas dėl įspėjimo priimtas antrąjį pusmetį, atsižvelgiant į dabartinius Komisijos įverčius pavasario prognozėje, yra pagrindo manyti, kad nepakitęs struktūrinis balansas 2016 m. suteiktų pakankamą patikimumo ribą siekiant tvariai panaikinti perviršinį deficitą;

               (11)todėl siekiant patikimo ir tvaraus koregavimo plano reikėtų, kad Portugalijos valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. pasiektų 2,5 % BVP; tai atitiktų, palyginti su 2015 m., nepakitusį struktūrinį balansą. Tais biudžeto tikslais atsižvelgiama į poreikį kompensuoti šalutinį fiskalinio konsolidavimo poveikį viešiesiems finansams, kuris susidarė dėl jo poveikio visai ekonomikai;

               (12)pagal siūlomą koregavimo planą numatytas deficito tikslas neapima potencialaus tiesioginio fiskalinio galimų bankų paramos priemonių poveikio 2016 m. antrąjį pusmetį. Taip yra todėl, kad esama didelio neapibrėžtumo, susijusio su veiksmingu tų priemonių įgyvendinimu ir statistinių duomenų registravimu, taigi ir jų galimu poveikiu deficitui ir skolai. Visomis galimos bankų sektoriaus paramos priemonėmis turėtų būti siekiama kiek įmanoma apriboti fiskalinį poveikį, kad būtų užtikrintas skolos tvarumas;

               (13)turint omenyje Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje nurodytą struktūrinį pablogėjimą, laikoma, kad norint pasiekti biudžeto tikslus, kuriuos numatoma pasiekti pagal siūlomą koregavimo planą, 2016 m. reikalingos papildomos konsolidavimo priemonės, kurių apytikslis poveikis sudarytų 0,25 % BVP. Visų pirma, Portugalija įgyvendina į 2016 m. biudžetą įtrauktas priemones, taip pat išlaidų kontrolės vykdant prekių ir paslaugų viešuosius pirkimus mechanizmą, kuris šiuo metu pabrėžiamas 2016 m. stabilumo programoje. Šias sutaupytas lėšas turėtų papildyti kitos struktūrinio pobūdžio su pajamomis susijusios priemonės, skirtos netiesioginio apmokestinimo pajamoms didinti išplečiant mokesčių bazę ir mažinant mokesčių išlaidas. Vienas būdas tai pasiekti galėtų būti vis dar plataus lengvatinių PVM tarifų taikymo koregavimas;

               (14)be to, Portugalija turėtų stiprinti struktūrines reformas, kad padidintų konkurencingumą ir ilgalaikį tvarų augimą pagal Portugalijai skirtas Tarybos rekomendacijas, susijusias su Europos semestru ir ypač su perviršinio makroekonominio disbalanso panaikinimu. Visų pirma, siekiant padidinti Portugalijos viešųjų finansų atsparumą, reikalingos papildomos fiskalinės struktūrinės priemonės. Laiku ir griežtai įgyvendinant peržiūrėtą Biudžeto sistemos įstatymą ir Įsipareigojimų kontrolės įstatymą, taip pat toliau gerinant pajamų surinkimą ir išlaidų kontrolę galima iš esmės prisidėti prie patikimos fiskalinės būklės užtikrinimo ir išlaikymo. Portugalija turėtų pateikti aiškų tvarkaraštį ir imtis veiksmų, kad visiškai padengtų sveikatos priežiūros sistemos įsiskolinimus ir padidintų jos veiksmingumą, sumažintų pensijų sistemos priklausomumą nuo biudžeto pervedimų ir užtikrintų, kad būtų sutaupyta lėšų restruktūrizuojant valstybės įmones;

               (15)pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį Taryba, priimdama sprendimą pateikti įspėjimą pagal šį straipsnį, gali pareikalauti atitinkamos valstybės narės pagal konkretų grafiką teikti koregavimo veiksmų ataskaitas. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnio 1a dalį valstybės narės ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų ir pajamų tikslai, išlaidų ir pajamų sričių fiskalinės politikos priemonės ir informacija apie politikos veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į konkrečius Tarybos sprendimus. Kad būtų lengviau stebėti, kaip laikomasi termino, iki kurio turi būti įvykdytos šiame įspėjime pateiktos rekomendacijos, ir perviršinio deficito panaikinimo termino, Portugalija prašoma pateikti tokią ataskaitą iki 2016 m. spalio 15 d. kartu su 2017 m. biudžeto plano projektu;

               (16)pagal 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 473/2013 9 straipsnio 1 dalį ir 17 straipsnio 2 dalį iki to paties termino Portugalija taip pat turėtų pateikti ekonominės partnerystės programą. Ekonominės partnerystės programoje turėtų būti aprašytos politinės priemonės ir struktūrinės reformos, reikalingos siekiant užtikrinti veiksmingą ir ilgalaikį perviršinio deficito panaikinimą, kaip antai nacionalinės reformų programos ir stabilumo programos parengimas, ir visiškai atsižvelgta į Tarybos rekomendacijas dėl bendrųjų ekonominės ir užimtumo politikos gairių įgyvendinimo;

               (17)kaip reikalaujama Reglamento (ES) Nr. 473/2013 10 straipsnyje, Portugalija taip pat turėtų teikti ataskaitas Komisijai ir Ekonomikos ir finansų komitetui, laikydamasi Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 877/2013 nustatytų nurodymų. Pirmą kartą ataskaitą reikėtų pateikti iki 2017 m. sausio 15 d., o vėliau – kas tris mėnesius,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1.Portugalija ištaiso esamą perviršinio deficito padėtį ne vėliau kaip 2016 m.

               2.2016 m. Portugalija sumažina valdžios sektoriaus deficitą iki 2,5 % BVP. Šis tikslas neapima tiesioginio galimos bankų paramos poveikio. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, šis valdžios sektoriaus deficito sumažėjimas atitinka, palyginti su 2015 m., nepakitusį struktūrinį balansą. Visas nenumatytas pajamas Portugalija taip pat panaudoja deficito ir skolos mažinimui paspartinti.

               3.Be sutaupytinų lėšų, kurios jau įtrauktos į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, 2016 m. Portugalija priima ir visapusiškai įgyvendina 0,25 % BVP vertės konsolidavimo priemones. Visų pirma, Portugalija visapusiškai įgyvendina konsolidavimo priemones, įtrauktas į 2016 m. biudžetą, įskaitant stabilumo programoje pabrėžtą papildomą išlaidų kontrolę vykdant prekių ir paslaugų viešuosius pirkimus. Portugalija, siekdama rekomenduoto struktūrinio tikslo, šių taupymo priemonių poveikį stiprina papildomomis struktūrinio pobūdžio priemonėmis.

               4.Jei kiltų pavojus biudžeto planams, Portugalija pasirengusi priimti tolesnes priemones. Fiskalinio konsolidavimo priemonėmis užtikrinamas ilgalaikis valdžios sektoriaus balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu.

               5.Siekdama užtikrinti tvarų viešųjų finansų pagerėjimą, Portugalija griežtai įgyvendina Biudžeto sistemos įstatymą bei Įsipareigojimų kontrolės įstatymą ir toliau gerina pajamų surinkimą ir išlaidų kontrolę. Portugalija pateikia aiškų tvarkaraštį ir imasi veiksmų, kad visiškai padengtų sveikatos priežiūros sistemos įsiskolinimus ir padidintų jos veiksmingumą, sumažintų pensijų sistemos priklausomumą nuo biudžeto pervedimų ir užtikrintų, kad būtų sutaupyta lėšų restruktūrizuojant valstybės įmones.

               2 straipsnis

               6.Taryba nustato 2016 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio Portugalija turi imtis veiksmingų priemonių ir pateikti Tarybai ir Komisijai ataskaitą apie priemones, kurių imtasi reaguojant į Tarybos įspėjimą. Ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų ir pajamų tikslai, išlaidų ir pajamų sričių diskrecinės priemonės ir informacija apie veiksmus, kurių imtasi pagal 1 straipsnio 5 dalį.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

                     (2)
                  2011 m. gegužės 30 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai, OL L 159, 2011 6 17, p. 88.

                     (3)
                  Visi dokumentai, susiję su perviršinio deficito procedūra Portugalijoje, pateikti adresu

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

                     (4)
                  Europos Komisija (2016 m.), 2015 m. fiskalinio tvarumo ataskaita, Europos ekonomika, įstaigos dokumentas Nr. 018.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 10 29
            COM(2015) 547 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo pritariama, kad būtų atnaujintas Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) dalyvavimas Pagrindų susitarime dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               IV kartos tarptautinis forumas (angl. GIF, Generation IV International Forum) (apibrėžtas GIF chartijoje) – tai JAV iniciatyva 2001 m. sukurtas mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srities tarptautinio bendradarbiavimo pagrindas. Jo tikslas – bendromis pastangomis kurti naujų koncepcijų branduolinės energijos sistemas, kurios padėtų ne tik užtikrinti patikimą energijos tiekimą, bet ir veiksmingai spręsti branduolinės saugos, atliekų mažinimo, branduolinio ginklo neplatinimo ir visuomenei aktualius klausimus.

               Remdamasi 2002 m. lapkričio 4 d. Komisijos sprendimu C(2002)4287, Europos atominės energijos bendrija (toliau – Euratomas) prisijungė prie GIF: 2003 m. liepos 30 d. ji pasirašė IV kartos tarptautinio forumo chartiją (toliau – chartija). Ši chartija pirmą kartą šalių pasirašyta 2001 m. Euratomo dalyvavimas chartijoje pratęstas 2011 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimu C(2011)4504. Pradinis 10 metų prisijungimo prie chartijos laikotarpis tuomet buvo pakeistas neribotu laikotarpiu (iš chartijos galima pasitraukti vienbalsiu pritarimu). Tačiau bet kuri narė (taigi ir Euratomas) gali nutraukti dalyvavimą GIF chartijoje, raštu pranešusi apie tokį savo sprendimą prieš 90 dienų. Chartijoje nėra nuostatų dėl ją pasirašiusių šalių finansinių mainų ar specialių biudžeto asignavimų. Todėl chartijai taikoma Euratomo sutarties 101 straipsnio trečia pastraipa.

               Kad įgyvendintų GIF chartiją, ją pasirašiusiosios šalys sudarė teisiškai privalomą Pagrindų susitarimą dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje. Šiame susitarime nustatomos bendradarbiavimo ir tolesnių susitarimų dėl sistemų ir projektų sąlygos.

               Prie to pagrindų susitarimo Euratomas pagal Euratomo sutarties 101 straipsnio antrą pastraipą, Tarybos sprendimą 14929/05 ir vėlesnį Komisijos sprendimą C(2006)7 prisijungė 2006 m. sausio 24 d., kai tinkamai įgaliotas Komisijos narys pasirašė prisijungimo dokumentą (2006 m. vasario 10 d. jis deponuotas Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai Paryžiuje). Koordinuoti Euratomo dalyvavimą GIF veikloje paskirtas Jungtinis tyrimų centras. Jis pagal pagrindų susitarimo III straipsnio 2 dalį atstovauja Euratomui kaip vykdymo atstovas.

               Prancūzija ir Jungtinė Karalystė jau buvo pasirašiusios pagrindų susitarimą. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, prie Tarybos sprendimo 14929/05 pridėtas Euratomo pareiškimas, kuriuo pritariama pirminiam Euratomo prisijungimui prie susitarimo:

               „Tapdamas šio pagrindų susitarimo šalimi, Euratomas visapusiškai dalyvauja visuose svarstymuose ir bendradarbiavime pagal šį pagrindų susitarimą arba pagal bet kurį jo pasirašytą susitarimą dėl sistemos. Euratomas ir jo valstybės narės, esančios šio pagrindų susitarimo šalimis – šiuo metu Prancūzija ir JK – derina savo pozicijas prieš priimdamos svarbų sprendimą dėl pagrindų susitarimo ir susijusių susitarimų dėl sistemos įgyvendinimo“.

               2005 m. vasario 28 d. įsigaliojusio pagrindų susitarimo galiojimo laikas buvo 10 metų. 2015 m. vasario 26 d. tas galiojimo laikas pratęstas, keturioms susitariančiosioms šalims sutikus laikyti galiojimo pratęsimo susitarimą įpareigojančiu. Todėl Euratomas ir kitos susitarimą pasirašiusios šalys, negalėjusios laiku baigti vidaus patvirtinimo procedūrų, gali atnaujinti dalyvavimą susitarime pasirašydamos jį vėliau.

               2.PAGAL PAGRINDŲ SUSITARIMĄ VYKDOMA EURATOMO VEIKLA

               Per pastarąjį dešimtmetį GIF, remdamasis tvirtu teisiniu bendradarbiavimo pagrindu, padarė didelę pažangą, pavyzdžiui, parengė ir įgyvendino bendrus projektus, pagal kuriuos vykdomai mokslinių tyrimų ir taikomajai veiklai daug lėšų skyrė įvairių pasaulio šalių investuotojai; sukonstravo ir (arba) pastatė parodomuosius prototipus (pavyzdžiui, Prancūzijos ir Rusijos natriu aušinamas greitųjų neutronų reaktorius ir Kinijos aukštatemperatūris reaktorius).

               Euratomas labai aktyviai dalyvauja GIF veikloje. Tai vienintelė pasirašiusioji šalis, dalyvaujanti plėtojant visas šešias reaktorių sistemas (susitarimus dėl sistemos) ir visas tris kompleksines sistemas (saugos ir patikimumo, ekonomikos ir apsaugos nuo branduolinio ginklo platinimo ir fizinės apsaugos). Euratomo atstovai vadovauja darbams, susijusiems su trimis iš šešių sistemų (superkritinių parametrų vandeniu
                  aušinamu reaktoriu, švinu aušinamu greitųjų neutronų reaktoriumi ir dujomis aušinamu greitųjų neutronų reaktoriumi). Plėtojant kiekvieną sistemą sudaromi susitarimai dėl projektų, pagal kuriuos atliekamas techninis darbas. Euratomas yra prisijungęs prie didžiosios dalies susitarimų dėl projektų. Jo indėlis susijęs su tiesioginiais ir netiesioginiais veiksmais, kurie atliekami pagal Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programą.

               Kad IV kartos sistemos taptų realybe, dar reikia atlikti nemažai darbų. Per ateinantį dešimtmetį daugiausia dėmesio bus skiriama šiems dalykams:

               - tęsiama su IV kartos sistemomis susijusi mokslinių tyrimų ir taikomoji veikla;

               - plėtojama pažangi mokslinių tyrimų infrastruktūra;

               - į IV kartos sistemų kūrimą įtraukiamos įmonės ir

               - rengiama darbo jėga ateičiai.

               Todėl Euratomas turėtų toliau dalyvauti pagrindų susitarime ir tikslinga sutikti, kad to susitarimo galiojimas, taikant susitarimo XII straipsnio 3 dalyje numatytą specialią galiojimo pratęsimo priemonę, būtų pratęstas.

               3.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               Susitarimo galiojimas turi būti pratęstas remiantis Euratomo sutarties 101 straipsnio antra pastraipa.

               2014 m. birželio mėn. depozitaro (EBPO) vardu GIF techninis sekretoriatas išplatino pranešimą dėl pagrindų susitarimo galiojimo pratęsimo. Tame pranešime susitarimą pasirašiusioms šalims siūlomos trys galiojimo pratęsimo galimybės:

               „1.
                     Speciali galiojimo pratęsimo procedūra. Susitariančiosios šalys galėtų susitarti pratęsti pagrindų susitarimo galiojimą, taikydamos specialią pagrindų susitarimo XII straipsnio 3 dalyje numatytą procedūrą (1 galimybė).

               2.
                     Susitarimo pakeitimas. Jei susitariančiosios šalys negali susitarti dėl 1 galimybės, jos turi galimybę iš dalies keisti pagrindų susitarimą, taikydamos XII straipsnio 4 dalyje numatytą procedūrą (2 galimybė).

               3.
                     Galiojimo pabaiga ir naujas susitarimas. Jei susitariančiosios šalys negali susitarti dėl susitarimo galiojimo pratęsimo arba pakeitimo, jos gali sulaukti pagrindų susitarimo galiojimo pabaigos ir sudaryti naują tarptautinės sutarties pavidalo pagrindų susitarimą (3 galimybė).“

               Vykdymo atstovas pritarė 1 galimybei, nes ja pasinaudojus pratęsti susitarimo galiojimą pavyktų greičiausiai, be to, susitariančiosios šalys buvo aiškiai numačiusios specialią galiojimo pratęsimo procedūrą, kuri skiriasi nuo procedūros, taikomos atliekant kitus pakeitimus. 2014 m. spalio 14 d. JAV atstovybė prie Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (toliau – depozitaras) kitoms susitariančiosioms šalims, įskaitant Euratomo vykdymo atstovą (per EIVT), pateikė susitarimo projektą, kuriuo pratęsiamas Pagrindų susitarimo dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje galiojimas. Tas projektas turėjo būti pasirašytas pagal specialią galiojimo pratęsimo procedūrą.

               Iš pradžių buvo manyta, kad politikos grupė, laikydamasi specialios galiojimo pratęsimo procedūros, 2014 m. gruodžio 17–18 d. posėdyje (arba pagal rašytinę procedūrą) priims sprendimą pratęsti pagrindų susitarimo galiojimą dešimčiai metų, t. y. iki 2025 m. vasario 28 d. Tačiau dėl kai kurių susitariančiųjų šalių, taip pat ir Euratomo, procedūrinių reikalavimų ir siekio atskirti GIF politikos grupės posėdžius, rengiamus pagal GIF chartiją, ir posėdžius, rengiamus pagal oficialų tarpvyriausybinį pagrindų susitarimą, politikos grupė tame posėdyje galiojimo pratęsimo nesvarstė.

               Susipažinus su pastabomis dėl galiojimo pratęsimo procedūros ir galiojimo pratęsimo susitarimo projekto ir apsikeitus nuomonėmis apie juos, po 2014 m. gruodžio mėn. įvykusio posėdžio, pritariant daugumai susitariančiųjų šalių atstovų, paskelbtas naujas pasiūlymas dėl galiojimo pratęsimo susitarimo. Buvo siūloma, kad galiojimo pratęsimo susitarimas įsigaliotų, kai bent trys susitariančiosios šalys sutiks laikyti šį susitarimą įpareigojančiu. Keturios susitariančiosios šalys (Prancūzija, Japonija, Pietų Korėja ir Jungtinės Amerikos Valstijos) nurodė galinčios ir pasirengusios pareikšti savo sutikimą laikyti susitarimą įpareigojančiu ne vėliau kaip 2015 m. vasario 28 d., o tai reiškia, kad galiojimo pratęsimo susitarimas įsigaliotų iki tos dienos.

               Kitos susitariančiosios šalys laikėsi nuomonės, kad, vadovaujantis šiuo metu galiojančio pagrindų susitarimo XII straipsnio 3 dalimi, jei visos susitariančiosios šalys pasirašytų susitarimą iki minėtos dienos (nepriklausomai nuo to, ar prie to susitarimo vėliau bus prisijungta), tai reikštų jų pritarimą galiojimo pratęsimui. Euratomo vykdymo atstovas pranešė negalintis pritarti tokiam pritarimo pareiškimo būdui. Kitoms susitariančiosioms šalims pakako depozitaro sekretoriatui išsiųsto Euratomo vykdymo atstovo rašto, kuriame palaikoma kitų susitariančiųjų šalių atliekama galiojimo pratęsimo procedūra.

               Keturios susitariančiosios šalys pasirašė galiojimo pratęsimo susitarimą 2015 m. vasario 26 d. Jis gali būti pasirašytas Euratomo vardu, kai tik Taryba pritars pagrindų susitarimo atnaujinimui.

               Komisijos manymu, sprendimas dėl pagrindų susitarimo atnaujinimo yra svarbus, todėl, padedama vykdymo atstovo, ji derino savo poziciją su Prancūzijos pozicija. (Jungtinė Karalystė pasitraukė iš susitarimo kaip atskira susitariančioji šalis, tačiau, kaip ir kitos valstybės narės, toliau dalyvauja susitarime kaip Euratomo narė).

               Komisija mano, kad siūlomas pagrindų susitarimo atnaujinimas Bendrijai yra priimtinas, todėl pagal Euratomo sutarties 101 straipsnio antrą pastraipą teikia šią rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo.

               Susitarimui atnaujinti reikia Tarybos patvirtinimo, nes susitarimu ir toliau bus nustatomos aiškios sąlygos, reglamentuojančios mokslinių tyrimų srities bendradarbiavimą tarp GIF narių. Be to, atnaujinimo laikotarpis apima daugiau nei dvi Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programas, todėl reikės bent dviejų Tarybos sprendimų, kuriais bus grindžiamas Euratomo dalyvavimas GIF veikloje pagal Tarybos reglamentus dėl esamų ir būsimų Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programų.

               Euratomo dalyvavimas GIF veikloje turėtų atitikti Tarybos reglamentų dėl Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programų taikymo sritį. Kaip nurodyta GIF chartijoje, kiekviena narė pati nustato savo dalyvavimo GIF veikloje pobūdį.

               Tarybos reglamente (Euratomas) Nr. 1314/2013 dėl Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014–2018 m.), kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“, aiškiai numatyta, kad vykdymo atstovas turi vykdyti savo veiklą pagal GIF pagrindų susitarimą. Reglamento I priedo skiltyje „Programos tikslams įgyvendinti būtina veikla“ prie „JTC tiesioginių veiksmų“ nurodyta:

               „JTC, kaip Euratomo atstovas, paskirtas tvarkyti Ketvirtosios kartos tarptautinio forumo klausimus, ir toliau koordinuos Bendrijos dalyvavimą šiame forume.“

               Dalyje „Tarptautinis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis“ dėl Euratomo nurodyta:

               „Tarptautinis bendradarbiavimas branduolinių tyrimų ir inovacijų srityje, grindžiamas bendrais tikslais ir abipusiu pasitikėjimu, turi būti toliau plėtojamas, siekiant suteikti akivaizdžios ir didelės naudos Sąjungai ir jos aplinkai. Prisidėdama prie 3 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų, Bendrija stengsis pagilinti Sąjungos mokslines ir technines specialiąsias žinias, sudarydama tarptautinio bendradarbiavimo susitarimus, ir sudaryti sąlygas Sąjungos branduolinės pramonės atstovams patekti į naujas besiformuojančias rinkas. Tarptautinis bendradarbiavimas bus skatinamas daugiašaliu pagrindu (pavyzdžiui, pasitelkiant TATENA, EBPO, ITER, Ketvirtosios kartos tarptautinį forumą) <...>“.

               Todėl pagrindų susitarimo atnaujinimas laikytinas tinkamu sprendimu, derančiu su Euratomo dalyvavimu programoje „Horizontas 2020“.

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija siūlo Tarybai pagal Euratomo sutarties 101 straipsnio antrą pastraipą priimti pridedamą rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pritariama, kad būtų atnaujintas Euratomo dalyvavimas GIF pagrindų susitarime, projektą ir įgalioti Komisiją pasirašyti pridedamą galiojimo pratęsimo susitarimą.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI [kai reikia]

               [netaikoma]

               5.NEPRIVALOMI ELEMENTAI [kai reikia]

               [netaikoma]

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo pritariama, kad būtų atnaujintas Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) dalyvavimas Pagrindų susitarime dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrą pastraipą,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)IV kartos tarptautinis forumas (angl. GIF, Generation IV International Forum) yra JAV iniciatyva 2001 m. sukurtas mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srities bendradarbiavimo pagrindas. Jo tikslas – bendromis pastangomis kurti naujų koncepcijų branduolinės energijos sistemas, kurios padėtų ne tik užtikrinti patikimą energijos tiekimą, bet ir veiksmingai spręsti branduolinės saugos, atliekų mažinimo, branduolinio ginklo neplatinimo ir visuomenei aktualius klausimus.

               (2)Euratomo dalyvavimo šiame pagrindų susitarime atnaujinimui nedaro poveikio joks sprendimas dėl dalyvavimo įvairiose GIF sistemose ir susijusiuose projektų susitarimuose masto. Euratomas savarankiškai nustatys savo dalyvavimo (intelektinio ir finansinio) GIF veikloje pobūdį;

               (3)2003 m. liepos 30 d., remdamasis Komisijos sprendimu C(2002) 4287, Euratomas pasirašė GIF chartiją ir taip prisijungė prie GIF (chartija pirmą kartą šalių pasirašyta 2001 m.). Komisijos sprendimu C(2011) 4504 pradinis 10 metų trukmės Euratomo prisijungimo prie chartijos laikotarpis pratęstas neribotam laikui su sąlyga, kad Euratomas galės iš chartijos pasitraukti ES valstybių narių vienbalsiu pritarimu. Bet kuri GIF narė (įskaitant Euratomą) gali pasitraukti iš chartijos, raštu pranešusi apie tokį sprendimą prieš 90 dienų. Chartijoje nėra nuostatų dėl ją pasirašiusių šalių finansinių mainų ar specialių biudžeto asignavimų, todėl jai taikoma Euratomo sutarties 101 straipsnio trečia pastraipa;

               (4)kad įgyvendintų GIF chartiją, ją pasirašiusiosios šalys sudarė teisiškai privalomą IV kartos tarptautinio forumo narių Pagrindų susitarimą dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje, kuriuo nustatomos bendradarbiavimo ir tolesnių susitarimų dėl sistemų ir projektų sąlygos;

               (5)prie to pagrindų susitarimo pagal 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimą 14929/05 ir 2006 m. sausio 12 d. Komisijos sprendimą C(2006)7, priimtus pagal Euratomo sutarties 101 straipsnio antrą pastraipą, 2006 m. sausio 24 d. prisijungė ir Euratomas, kai tinkamai įgaliotas Komisijos narys pasirašė prisijungimo dokumentą (2006 m. vasario 10 d. jis deponuotas Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai Paryžiuje). Jungtinis tyrimų centras paskirtas koordinuoti Euratomo dalyvavimą GIF veikloje – pagal pagrindų susitarimo III straipsnio 2 dalį jis atstovauja Euratomui kaip vykdymo atstovas;

               (6)2005 m. vasario 28 d. įsigaliojusio pagrindų susitarimo galiojimo laikas buvo 10 metų, o 2015 m. vasario 26 d., keturioms susitariančiosioms šalims sutikus laikyti pridedamą galiojimo pratęsimo susitarimą įpareigojančiu, jo galiojimas pratęstas. Tai atitinka pačiame pagrindų susitarime numatytą specialią galiojimo pratęsimo procedūrą. Todėl Euratomas ir kitos susitarimą pasirašiusios šalys, negalėjusios laiku baigti vidaus patvirtinimo procedūrų, gali atnaujinti dalyvavimą susitarime pasirašydamos jį vėliau.

               (7)todėl turėtų būti pritarta, kad Komisija, pagal specialią galiojimo pratęsimo procedūrą pasirašiusi galiojimo pratęsimo susitarimą, Euratomo vardu atnaujintų pagrindų susitarimą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               Vienintelis straipsnis

               Pritariama, kad Komisija, pasirašiusi galiojimo pratęsimo susitarimą, Europos atominės energijos bendrijos vardu atnaujintų Pagrindų susitarimą dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje. Galiojimo pratęsimo susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 10 29
            COM(2015) 547 final
            PRIEDAS
            Susitarimas, kuriuo pratęsiamas Pagrindų susitarimo dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje galiojimas
            prie
            Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo pritariama, kad būtų atnaujintas Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) dalyvavimas Pagrindų susitarime dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje]

               PRIEDAS

               Susitarimas, kuriuo pratęsiamas Pagrindų susitarimo dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje galiojimas

               prie

               Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo

               kuriuo pritariama, kad būtų atnaujintas Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) dalyvavimas Pagrindų susitarime dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje
                  ]

               SUSITARIMAS, KURIUO PRATĘSIAMAS PAGRINDŲ SUSITARIMO DĖL TARPTAUTINIO BENDRADARBIAVIMO IV KARTOS BRANDUOLINĖS ENERGIJOS SISTEMŲ MOKSLINIŲ TYRIMŲ IR TAIKOMOSIOS VEIKLOS SRIYTJE GALIOJIMAS

               Kanados Vyriausybė, Europos atominės energijos bendrija, Kinijos Liaudies Respublika, Prancūzijos Respublikos Vyriausybė, Japonijos Vyriausybė, Korėjos Respublikos Vyriausybė, Rusijos Federacijos Vyriausybė, Pietų Afrikos Respublikos Vyriausybė, Šveicarijos Konfederacijos Vyriausybė ir Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybė, kiekviena pavieniui kaip Pagrindų susitarimo dėl tarptautinio bendradarbiavimo IV kartos branduolinės energijos sistemų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje, kuris sudarytas 2005 m. vasario 28 d. Vašingtone (toliau – Pagrindų susitarimas), Šalis (toliau kartu – Šalys):

               ATSIŽVELGDAMOS į savo norą jau vykdomą sėkmingą ir abipusiai naudingą Pagrindų susitarimu grindžiamą bendradarbiavimą plėtoti ir toliau;

               PAŽYMĖDAMOS, kad parengta atnaujinta IV kartos branduolinės energijos sistemų technologijų plano redakcija (2014 m. sausio mėn.);

               PRISIMINDAMOS Pagrindų susitarimo XV straipsnį, kuriame teigiama, kad bet koks bendradarbiavimas, pradėtas pagal šį Pagrindų susitarimą, tačiau iki jo galiojimo pabaigos arba nutraukimo nepabaigtas, gali laikantis šio Pagrindų susitarimo nuostatų būti tęsiamas iki pabaigos, ir,

               VADOVAUDAMOSI Pagrindų susitarimo XII straipsnio 3 dalimi,

               NUSPRENDĖ:

               I straipsnis

               Pagrindų susitarimo galiojimo pratęsimas

               Pagal Pagrindų susitarimo XII straipsnio 5 dalį Pagrindų susitarimo galiojimas pratęsiamas dešimties (10) metų laikotarpiui iki 2025 m. vasario 28 d.

               II straipsnis

               Pasirašymas ir įsigaliojimas

               1. Toms Šalims, kurios išreiškė savo sutikimą laikyti Susitarimą įpareigojančiu, šis Susitarimas įsigalioja tą dieną, kurią trys Šalys išreiškia savo sutikimą laikyti Susitarimą įpareigojančiu.

               2. Šalys išreiškia savo sutikimą laikyti Susitarimą įpareigojančiu pasirašydamos jį be priėmimo išlygos arba pasirašydamos jį su priėmimo išlyga ir deponuodamos priėmimo dokumentą depozitarui.

               3. Šaliai, kuri išreiškia sutikimą laikyti Susitarimą įpareigojančiu po šio Susitarimo įsigaliojimo dienos, šis Susitarimas įsigalioja Susitarimo pasirašymo be priėmimo išlygos dieną arba jo priėmimo dokumento deponavimo depozitarui dieną.

               4. Šalys ketina, laikydamosi Pagrindų susitarimo XV straipsnio, toliau pagal Pagrindų susitarimo nuostatas plėtoti pradėtą, bet iki 2015 m. vasario 28 d. nebaigtą bendradarbiavimą su tomis Šalimis, kurioms šis Susitarimas neįsigaliojo iki 2015 m. vasario 28 d.

               III straipsnis

               Depozitaras

               Šio Susitarimo originalas deponuojamas Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos generaliniam sekretoriui.

               TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti atstovai pasirašė šį Susitarimą.

               PRIIMTA vienu egzemplioriumi anglų ir prancūzų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.

               KANADOS VYRIAUSYBĖS VARDU:

               Data:

               EUROPOS ATOMINĖS ENERGIJOS BENDRIJOS VARDU:

               Data:

               KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS VARDU:

               Data:

               PRANCŪZIJOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS VARDU:

               Data:

               JAPONIJOS VYRIAUSYBĖS VARDU:

               Data:

               KORĖJOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS VARDU:

               Data:

               RUSIJOS FEDERACIJOS VYRIAUSYBĖS VARDU:

               Data:

               PIETŲ AFRIKOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS VARDU:

               Data:

               ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS VYRIAUSYBĖS VARDU:

               Data:

               JUNGTINIŲ AMERIKOS VALSTIJŲ VYRIAUSYBĖS VARDU:

               Data:


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 18
            COM(2016) 296 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/289/ES dėl perviršinio deficito Slovėnijoje

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/289/ES dėl perviršinio deficito Slovėnijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12 dalį,

               atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)2009 m. gruodžio 2 d. sprendimu 2010/289/ES
                  1
               , priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Slovėnijoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba atkreipė dėmesį į tai, kad 2009 m. planuotas valdžios sektoriaus deficitas buvo 5,9 % BVP, taigi viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Planuota, kad valdžios sektoriaus bendroji skola 2009 m. sieks 34,2 % BVP, taigi bus mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę;

               (2)tą pačią dieną, vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Slovėnijai skirtą rekomendaciją siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį ne vėliau kaip 2013 m. Ta Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai;

               (3)2013 m. birželio 21 d. Taryba laikėsi nuomonės, kad Slovėnija ėmėsi veiksmingų priemonių laikydamasi 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį, tačiau priėmus pirminę rekomendaciją kilo netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turinčių didelį neigiamą poveikį valstybės finansams. Todėl Taryba, vadovaudamasi Komisijos rekomendacija, laikėsi nuomonės, kad Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje numatytos sąlygos tenkinamos, ir pateikė Slovėnijai naują rekomendaciją pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2015 m. Ta nauja Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai;

               (4)2014 m. kovo 5 d. pagal Reglamento (ES) Nr. 473/2013 11 straipsnio 2 dalį Komisija, atsižvelgdama į riziką, kad tikslas tvariai panaikinti perviršinį deficitą iki 2015 m. gali būti nepasiektas, pateikė rekomendaciją Slovėnijai imtis būtinų priemonių, kad būtų visiškai laikomasi 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacijos, visų pirma užtikrinant Tarybos rekomenduotas fiskalines pastangas;

               (5)pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009
                  2
                3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., turi pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;

               (6)Taryba turėtų priimti sprendimą panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys 3 % BVP ribos
                  3
               ;

               (7)remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, Slovėnijai 2016 m. balandžio mėn. pateikus pranešimą, ir remiantis 2016 m. stabilumo programa ir Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, daromos šios išvados:

               –2013 m. pasiekęs aukščiausią 15,0 % BVP lygį, valdžios sektoriaus deficitas 2014 m. buvo sumažintas iki 5,0 % BVP, o 2015 m. siekė 2,9 % BVP. 2015 m. deficito sumažėjimą daugiausia lėmė tai, kad nebebuvo vienkartinių priemonių, turėjusių poveikį 2014 m. deficitui (1,1 % BVP), taip pat reikšmingai padidėjusios einamosios pajamos (1,4 % BVP), kurios daugiau nei kompensavo padidėjusias einamąsias išlaidas (0,2 % BVP) ir bendrąsias pagrindinio kapitalo išlaidas (0,2 % BVP), kurias galima paaiškinti didesniu ES lėšų panaudojimo lygiu;

               –2016–2019 m. stabilumo programoje, kurią Slovėnijos Vyriausybė pateikė 2016 m. balandžio 28 d., planuojama, kad 2016 m. deficitas sumažės iki 2,2 % BVP, o 2016 m. – iki 1,6 % BVP. Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2016 m. deficitas bus 2,4 % BVP, o 2017 m. – 2,1 % BVP. Todėl numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas liks mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę;

               –struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, 2013–2015 m. laikotarpiu pablogėjo 0,7 % BVP;

               –dėl skolą didinančio atsargų ir srautų koregavimo ir vienkartinių išlaidų skolos santykis su BVP nuo 71 % BVP 2013 m. padidėjo iki 83,2 % BVP 2015 m. Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus bendroji skola 2015 m. pasiekė aukščiausią lygį ir dėl pinigų atsargų sumažėjimo 2017 m. sumažės iki 78 % BVP;

               (8)nuo 2016 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito panaikinimo, Slovėnijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir ji tinkamu tempu turėtų toliau siekti savo vidutinio laikotarpio tikslo, kartu laikytis išlaidų kriterijaus ir atitikti skolos kriterijų pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 1a dalį. Šiomis aplinkybėmis kyla rizika, kad 2016 m. bus šiek tiek nukrypta nuo reikalaujamo 0,6 % BVP koregavimo siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. 2017 m., jeigu politika nesikeis, kyla rizika, kad bus daug nukrypta nuo rekomenduoto 0,6 % BVP koregavimo siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Numatoma, kad Slovėnija 2016 m. laikysis, o 2017 m. iš esmės laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Apskritai 2016 ir 2017 m. reikės imtis papildomų priemonių;

               (9)pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis atitinkamoje valstybėje narėje ištaisoma;

               (10)Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis Slovėnijoje ištaisyta, todėl Sprendimas 2010/289/ES turėtų būti panaikintas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Atlikus bendrą vertinimą daroma išvada, kad perviršinio deficito padėtis Slovėnijoje ištaisyta.

               2 straipsnis

               Sprendimas 2010/289/ES panaikinamas.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Slovėnijos Respublikai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas 2010/289/ES dėl perviršinio deficito Slovėnijoje (OL L 125, 2010 5 21, p. 46).

                     (2)
                  2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (OL L 145, 2009 6 10, p. 1).

                     (3)
                  Atsižvelgiant į „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gaires“.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2012 02 28
            COM(2012) 67 final
            This document was downgraded/declassifiedDate : 25.08.2017By : K. VandenbergheAuthority : DG RTD
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.2011 m. kovo 14 d. rašte Šveicarija išreiškė norą asocijuotosios šalies teisėmis prisijungti prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos
                  1
               .

               2.Pagal 1978 m. Bendradarbiavimo susitarimą tarp Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos valdomos termobranduolinės sintezės ir plazmos fizikos srityje Šveicarijos Konfederacija (toliau – Šveicarija) nuo 1979 m. asocijuotosios šalies teisėmis dalyvauja Euratomo bendrųjų programų branduolių sintezės teminės srities veikloje
                  2
               .

               3.1986 m. sausio 8 d. Taryba ir Komisija sudarė bendrąjį susitarimą dėl mokslinio ir techninio bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos (toliau − bendrasis susitarimas)
                  3
               . Bendrojo susitarimo 6 straipsnyje nustatyta, kad mokslinis ir techninis bendradarbiavimas vykdomas pagal atitinkamus susitarimus.

               4.Pagal 2007 m. birželio 25 d. pasirašytą mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą, kuris įsigaliojo nuo 2007 m. sausio 1 d., Šveicarija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungė prie Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.)
                  4
               . Šis susitarimas sudarytas nepažeidžiant 1978 m. bendradarbiavimo susitarimo tarp Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos valdomos termobranduolinės sintezės ir plazmos fizikos srityje sąlygų.

               5.2011 m. kovo 7 d. Komisija pateikė su 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrąja programa susijusių teisės aktų pasiūlymų rinkinį
                  5
               .

               6.Surengtos su Euratomo energetikos srities mokslinių tyrimų veikla susijusios parengiamosios diskusijos, per kurias buvo siekiama išsiaiškinti mokslinių tyrimų potencialą ir naudą, kuriuos abiem susitariančiosioms šalims užtikrintų Šveicarijos dalyvavimas 2012–2013 m. Euratomo mokslinių tyrimų bendrojoje programoje asocijuotosios šalies teisėmis.

               7.Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija rekomenduoja Tarybai įgalioti Komisiją pagal Euratomo sutarties 101 straipsnio 2 dalį derėtis su Šveicarijos Konfederacija dėl Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrą pastraipą;

               atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimą dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos
                  6
               ;

               atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimą dėl netiesioginiais veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa
                  7
               ;

               atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimą dėl tiesioginiais Jungtinio tyrimų centro veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa
                  8
               ;

               atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo vykdant netiesioginius veiksmus pagal 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės
                  9
               ;

               atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją;

               KADANGI:

               (1)Šveicarijos Konfederacija išreiškė norą asocijuotosios šalies teisėmis prisijungti prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos;

               (2)Bendrijai svarbu, kad Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungtų prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Europos atominės energijos bendrijos vardu pradėti derybas dėl Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos.

               2 straipsnis

               Derybos vedamos laikantis priede išdėstytų derybų nurodymų.

               3 straipsnis

               Komisija informuoja Tarybą apie derybų pažangą.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

               PRIEDAS

               DERYBŲ NURODYMAI

               1. Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Euratomo) ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarime (toliau – susitarimas) bus numatyta, kad Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis dalyvaus pagal 2012–2013 m. Euratomo branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrąją programą
                  10
                vykdomoje visoje veikloje, nepažeidžiant 1978 m. Branduolių sintezės susitarimo sąlygų.

               2. Siekiant Šveicarijos Konfederacijai suteikti galimybę kuo greičiau pradėti asocijuotosios šalies teisėmis dalyvauti visoje pagal Euratomo bendrąją programą vykdomoje veikloje, susitarime turėtų būti numatyta, kad jis būtų laikinai atgaline data taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d. Į susitarimą bus įtraukta nuostata dėl projektams ir veiklai, pradėtiems vykdyti per susitarimo laikino taikymo laikotarpį, skirtų lėšų atlyginimo ir tokių projektų bei veiklos teisinių padarinių tuo atveju, jei viena iš susitariančiųjų šalių susitarimo nesudarytų.

               3. Su Euratomo finansinių interesų apsauga susijusios susitarimo sąlygos turėtų visiškai atitikti ES finansinių interesų apsaugą reglamentuojančias Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo
                  11
                nuostatas.

               4. Susitarimo sąlygos derės su 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentu, kuriuo nustatomos įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo vykdant netiesioginius veiksmus pagal 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės
                  12
               .

               5. Susitarime turėtų būti numatyta tinkama Euratomo finansinių interesų apsauga: finansinių duomenų perdavimas, auditas ir administraciniai sukčiavimo prevencijos patikrinimai vietoje, administracinė pagalba ir lėšų išieškojimas. Kiek būtina, susitarime taip pat reikėtų numatyti panaikinti su mokesčiais ir socialine apsauga susijusias kliūtis, kurių galėtų atsirasti dėl tyrėjų, visų pirma Jungtinio tyrimų centro darbuotojų, kuriems taikomi Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai, tarpvalstybinio dalyvavimo mokslinių tyrimų projektuose, vykdomuose pagal susitarimą.

                     (1)
                  OL L …..

                     (2)
                  OL L 242, 1978 9 4, p.2.

                     (3)
                  OL L 313, 1985 11 22, p. 6.

                     (4)
                  Tarybos sprendimas 2006/970/Euratomas, OL L 400, 2006 12 30, p. 60.

                     (5)
                  COM(2011) 71, COM(2011) 72, COM(2011) 73 ir COM(2011) 74.

                     (6)
                  Nuorodos Nr. Taryba 17503/11 – turi būti paskelbta OL.

                     (7)
                  Nuorodos Nr. Taryba 17504/11 – turi būti paskelbta OL.

                     (8)
                  Nuorodos Nr. Taryba 17505/11 – turi būti paskelbta OL.

                     (9)
                  Nuorodos Nr. Taryba 17506/11 – turi būti paskelbta OL.

                     (10)
                  Nuorodos Nr. Taryba 17503/11 – turi būti paskelbta OL.

                     (11)
                  OL L 189, 2007 7 20, p.24-39.

                     (12)
                  Nuorodos Nr. Taryba 17506/11 – turi būti paskelbta OL.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006SC0285

Rekomendacija Tarybos sprendimas pagal EB sutarties 104 straipsnio 9 dalį įspėjantis Vokietiją imtis priemonių deficitui sumažinti, kurios yra reikalingos perviršinio deficito padėčiai ištaisyti  /* SEK/2006/0285 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 1.3.2006SEK(2006) 285 galutinisRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpagal EB sutarties 104 straipsnio 9 dalį įspėjantis Vokietiją imtis priemonių deficitui sumažinti, kurios yra reikalingos perviršinio deficito padėčiai ištaisyti(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASVOKIETIJOS PERVIRšINIS DEFICITASPerviršinio deficito procedūrą (PDP) reglamentuoja Sutarties 104 straipsnis ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[1], kurie yra Stabilumo ir augimo pakto sudėtinė dalis.Gavusi įrodymų, kad 2002 m. valdžios sektoriaus deficitas viršijo Sutartyje numatytą 3 % BVP pamatinę vertę ir remdamasi Komisijos rekomendacija 2003 m. sausio 21 d. Taryba nutarė, kad Vokietijoje yra perviršinis deficitas (Sutarties 104 straipsnio 6 dalis)[2]. Be to, pagal Stabilumo ir augimo pakto sąlygas ir remiantis Komisijos rekomendacija tą pačią dieną Taryba priėmė rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, kaip ištaisyti perviršinio deficito būklę. Šioje rekomendacijoje Taryba ragina „ Vokietijos vyriausybę pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį kaip įmanoma greičiau ištaisyti esamą perviršinio deficito situaciją “, turėdama omenyje, kad iki 2004 m. deficitas turėtų būti mažesnis nei 3 % BVP. Ši rekomendacija buvo paskelbta. Kaip nurodyta 2004 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikate[3], kuriam Taryba pritarė 2005 m. sausio 18 d., atsižvelgiant į išskirtines aplinkybes, susidariusias po 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos išvadų ir 2004 m. liepos 13 d. Europos Teisingumo Teismo nutarimo, 2005 m. turėtų būti tinkamas galutinis terminas ištaisyti perviršinį deficitą.Remiantis Eurostato pateiktais duomenimis, pagrįstais ataskaita pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93, kurią Vokietija pateikė Komisijai 2006 m. vasario 24 d., 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas Vokietijoje buvo 3,3 % BVP. Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 10 straipsnio 3 dalį, jeigu Komisijos pateikti „ faktiniai duomenys (...) rodo, kad dalyvaujanti valstybė narė nepataisė perviršinio deficito per laikotarpį, kuris nurodomas rekomendacijose, pateiktose jai pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį, Taryba nedelsdama priima sprendimus pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį (...) “, t. y. „ įspėti valstybę narę, kad ji per nustatytą laikotarpį imtųsi priemonių deficitui sumažinti, kurios Tarybos nuomone yra būtinos siekiant ištaisyti situaciją “.VOKIETIJOS EKONOMINė IR BIUDžETINė PADėTISPagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozes 2005 m. buvo numatytas 3,9 % BVP deficitas[4]. Atsižvelgiant į prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos tarnybų prognozėje buvo numatytas deficitas, siekiantis 3,7 % ir 3,3 % BVP atitinkamai 2006 ir 2007 m. Realiojo BVP augimas buvo prognozuojamas – 0,8 % 2005 m., 1,2 % 2006 m. ir 1,6 % 2007 m., gamybos apimties atotrūkiui visiškai nesumažėjant per prognozuojamą laikotarpį.Esant tokioms sąlygoms ir atsižvelgiant į vis dar trapią ekonominę padėtį, Vokietijos vyriausybė, suformuota po 2005 m. rugsėjo 18 d. rinkimų, sukūrė strategiją iki 2007 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą, kad jis būtų mažesnis negu Sutartyje numatyta pamatinė vertė. Vyriausybė pradėjo įgyvendinti šią konsolidavimo strategiją jau 2005 m. gruodžio mėn., priimdama pirmas joje numatytas priemones. 2006 m. vasario 22 d. vyriausybė priėmė 2006 m. federalinio biudžeto projektą ir, pažymėtina, taip pat priėmė įstatymo projektą, kad nuo 2007 m. sausio 1 d. galėtų padidinti PVM tarifą nuo 16 % iki 19 %.2006 m. vasario 22 d. Federalinis statistikos biuras paskelbė, kad 2005 m. BVP augo 0,9 %. Remiantis Eurostato pateikiamais duomenimis 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas Vokietijoje siekė 3,3 % BVP. Šie duomenys (kurių kokybė dar turi būti įvertinta) pagrįsti Vokietijos pranešimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93, kurį Vokietiją pateikė Komisijai 2006 m. vasario 24 d. Skirtumų nuo Komisijos tarnybų rudens prognozės priežastis didžiąja dalimi – geresnės nei tikėtasi pajamos 2005 m. pabaigoje.Pagal 2006 m. vasario 21 d. paskelbtą Komisijos tarnybų laikiną prognozę numatoma, kad 2006 m. realusis BVP augs 1,5 %; tai kiek daugiau nei žema potencialiojo augimo norma. Pažymėtina, kad dėl planuojamos išankstinės vidaus paklausos reakcijos į numatomą PVM tarifo didinimą šioje projekcijoje prognozuojama augimo tendencija. Atsižvelgiant į tolesnį ekonominį poveikį, šiuo metu manoma, kad 2007 m. BVP augs apie 1%.Pagal minėtą makroekonominę prognozę manoma, kad 2006 m. nominalusis deficitas šiek tiek viršys 3 % BVP, bet 2007 m. bus gerokai mažesnis negu pamatinė vertė. Komisijos tarnybos prognozuoja, kad struktūrinis deficitas (t. y. deficitas pagal ciklą patikslintomis sąlygomis, neįskaitant vienkartinių ir laikinųjų priemonių) išliks iš esmės nepakitęs (BVP procento dalis), 2005–2006 m. ir 2007 m. sumažės mažiausiai 1 % BVP.REIKALAVIMAI FISKALINEI POLITIKAI 2007 M. IR VėLIAUTarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad „ Pranešime Taryba nurodo, kad, siekiant ištaisyti perviršinį deficitą per pranešime nustatytą terminą, valstybė narė turi pasiekti minimalų metinį pagal kiekvieną ciklą patikslinto balanso pagerėjimą, kurio nustatytas dydis būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones“ .Vokietijoje yra būtinas ryžtingas perviršinio deficito ištaisymas, turint omenyje nedidelį augimo potencialą ir senėjančios visuomenės biudžetui keliamus uždavinius. Be to, besitęsiantis biudžeto disbalansas neigiamai veikia pasitikėjimą ir galiausiai daro įtaką gamybos apimties augimui. Biudžeto konsolidavimo strategija, kurios tikslas – užtikrinti biudžeto disbalanso kontrolę, įtvirtinta visapusėje darbo programoje, kurią 2005 m. lapkričio mėnesį parengė Vokietijos vyriausybė. Didelė jos dalis jau įgyvendinta. Konsolidavimo strategijos tikslas – iki 2007 m. patikslinti biudžetą struktūrinėmis sąlygomis daugiau kaip vienu procentiniu punktu per metus. Faktas, kad šita strategija 2006 m. turės tik ribotą poveikį, iš dalies rodo, kad kai kurių jau įgyvendintų priemonių poveikis atsiskleis pavėluotai. Galima manyti, kad 2006 ir 2007 m. numatytas struktūrinis biudžeto patikslinimas atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas, įskaitant būtiną metinį pagal ciklą patikslinto balanso pagerinimą, neįskaitant vienkartinių ir laikinųjų priemonių, mažiausiai 0,5 % BVP. Remiantis minėtu augimo scenarijumi planuojamo patikslinimo turėtų pakakti, kad ilgam ir tvariai būtų ištaisytas perviršinis deficitas ir jis turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas.Atsižvelgiant į šiuos veiksnius atrodo, kad perviršinis deficitas bus ištaisytas vėliausiai 2007 m. 2006 ir 2007 m. reikėtų atitinkamai laikytis struktūrinio pagerinimo standarto – 0,5 % BVP per metus.* * *Remdamasi anksčiau minėtais nustatytais faktais, Komisija rekomenduoja Tarybai pagal EB sutarties 104 straipsnio 9 dalį įspėti Vokietiją, kad ji imtųsi priemonių deficitui sumažinti, kurios, Tarybos nuomone, yra reikalingos perviršinio valstybės biudžeto deficito padėčiai ištaisyti ilgam ir tvariai vėliausiai iki 2007 m. Remiantis 2006 m. vasario mėn. Komisijos tarnybų augimo scenarijumi, Vokietija, laikydamasi patikimos tikslinimo strategijos, siekdama ilgam laikui sumažinti deficitą iki mažiau nei 3 % BVP ribos iki 2007 m., turės užtikrinti didėjantį pagal ciklą patikslinto balanso (neįskaitant vienkartinių ir laikinųjų priemonių) pagerėjimą vienu procentiniu punktu BVP 2006–2007 m. Vokietija imasi būtinų priemonių siekdama užtikrinti, kad vyktų biudžeto konsolidavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo (struktūrinėmis sąlygomis subalansuoto biudžeto), mažindama struktūrinį deficitą ne mažiau kaip 0,5 % BVP per metus po to, kai bus ištaisytas perviršinis deficitas. Komisija taip pat rekomenduoja, kad iki 2006 m. [liepos 14 d.] būtų pateikta ataskaita, kurioje būtų nurodytos priemonės, kurių bus imtasi laikantis Tarybos sprendimo. Visų pirma, į ataskaitą turi būti įtrauktas biudžetinis vertinimas priemonių, įgyvendinamų 2006 ir 2007 m., kurių tikslas – pataisyti perviršinį deficitą ir galimą riziką, susijusią su patvirtintu makroekonominiu scenarijumi. Komisija įvertins šią ataskaitą vertindama perviršinio deficito taisymo pažangą. Komisija taip pat rekomenduoja pagal 104 straipsnio 9 dalį pareikalauti, kad Vokietija teiktų ataskaitas pagal konkretų tvarkaraštį.RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpagal EB sutarties 104 straipsnio 9 dalį įspėjantis Vokietiją imtis priemonių deficitui sumažinti, kurios yra reikalingos perviršinio deficito padėčiai ištaisytiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 9 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 9 dalį,kadangi:1.  Pagal EB sutarties 104 straipsnio 1 dalį, valstybės narės turi vengti perviršinio biudžeto deficito.2.  Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. Į Stabilumo ir augimo paktą yra įtrauktas 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[5].3.  Amsterdamo Europos Vadovų Tarybos 1997 m. birželio 17 d. Rezoliucijoje[6] dėl Stabilumo ir augimo pakto visos šalys, ypač valstybės narės, Taryba ir Komisija, oficialiai raginamos tinkamai ir laiku įgyvendinti Sutartį ir Stabilumo ir augimo paktą.4.  2003 m. sausio 21 d. Tarybos sprendimu 2003/89/EB[7] pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį buvo nuspręsta, kad Vokietijoje yra perviršinis deficitas.5.  Pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį 2003 m. sausio 21 d. Taryba pateikė Vokietijai rekomendaciją, kurioje Vokietija raginama kaip įmanoma greičiau ištaisyti perviršinį biudžeto deficitą vėliausiai iki 2004 m. pabaigos. Ši rekomendacija buvo paskelbta. Kaip nurodyta 2004 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikate[8], kuriam Taryba pritarė 2005 m. sausio 18 d., atsižvelgiant į išskirtines aplinkybes, susidariusias po 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos išvadų ir 2004 m. liepos 13 d. Europos Teisingumo Teismo nutarimo, 2005 m. turėtų būti tinkamas galutinis terminas ištaisyti perviršinį deficitą.6.  Nuo 2002 m. valdžios sektoriaus deficitas Vokietijoje gerokai viršijo 3 % BVP Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Skolos ir BVP santykis padidėjo nuo mažesnės nei 60 % BVP Sutartyje numatytos pamatinės vertės 2001 m. iki numatomų 69 % BVP 2006 m.7.  Remiantis Eurostato pateikiamais duomenimis 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas Vokietijoje siekė 3,3 % BVP. Šie duomenys (kurių kokybė dar turi būti įvertinta) pagrįsti Vokietijos preliminariu pranešimu pagal 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo[9], kurį Vokietiją pateikė Komisijai 2006 m. vasario 24 d. Be to, remiantis šiuo metu turima informacija ir atsižvelgiant į iki šio momento Vokietijos vyriausybės patvirtintus biudžeto planus, ir 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas išliks didesnis nei Sutartyje numatyta pamatinė vertė, ir tai patvirtina, kad perviršinis deficitas nebuvo ištaisytas.8.  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 10 straipsnio 3 dalį, jeigu faktiniai duomenys pagal Reglamentą (EB) Nr. 3605/93 rodo, kad dalyvaujanti valstybė narė nepataisė perviršinio deficito per laikotarpį, kuris nurodomas rekomendacijoje, pateiktoje pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį, Taryba nedelsdama priima sprendimus pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį, t. y. įspėja valstybę narę, kad ji per nustatytą laikotarpį imtųsi priemonių deficitui sumažinti, kurios Tarybos nuomone yra būtinos siekiant ištaisyti padėtį.9.  Pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę, 2005 m. numatytas 3,9 % BVP deficitas[10]. Atsižvelgiant į prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos tarnybų prognozėje buvo numatytas deficitas, siekiantis 3,7 % ir 3,3 % BVP atitinkamai 2006 ir 2007 m. Realiojo BVP augimas buvo prognozuojamas – 0,8 % 2005 m., 1,2 % 2006 m. ir 1,6 % 2007 m., gamybos apimties atotrūkiui visiškai nesumažėjant per prognozuojamą laikotarpį. Esant tokioms sąlygoms ir atsižvelgdama į vis dar trapią ekonominę padėtį, Vokietijos vyriausybė, suformuota po 2005 m. rugsėjo 18 d. rinkimų, sukūrė strategiją iki 2007 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą, kad jis būtų mažesnis negu Sutartyje numatyta pamatinė vertė. Vyriausybė pradėjo įgyvendinti šią konsolidavimo strategiją jau 2005 m. gruodžio mėn., priimdama pirmas joje numatytas priemones. 2006 m. vasario 22 d. vyriausybė priėmė 2006 m. federalinio biudžeto projektą ir, pažymėtina, taip pat priėmė įstatymo projektą, kad nuo 2007 m. sausio 1 d. galėtų padidinti PVM tarifą nuo 16 % iki 19 %.10.  2006 m. vasario 22 d. Federalinis statistikos biuras paskelbė 2005 m. BVP augimo ir valdžios sektoriaus deficito skaičius – atitinkamai 0,9 % ir 3,3 % BVP. Skirtumų nuo Komisijos tarnybų rudens prognozės priežastis didžiąja dalimi – geresnės nei tikėtasi pajamos 2005 m. pabaigoje. Pagal 2006 m. vasario 21 d. paskelbtą Komisijos tarnybų laikiną prognozę numatoma, kad 2006 m. realusis BVP augs 1,5 %; tai kiek daugiau nei žema potencialiojo augimo norma. Pažymėtina, kad dėl planuojamos išankstinės vidaus paklausos reakcijos į numatomą PVM normos didinimą šioje projekcijoje prognozuojama augimo tendencija. Atsižvelgiant į tolesnį ekonominį poveikį, šiuo metu manoma, kad 2007 m. BVP augs mažiau nei 1%. Pagal minėtą makroekonominę prognozę manoma, kad 2006 m. nominalusis deficitas šiek tiek viršys 3 % BVP, bet 2007 m. bus gerokai mažesnis negu pamatinė vertė. Komisijos tarnybos prognozuoja, kad struktūrinis deficitas (t. y. deficitas pagal ciklą patikslintomis sąlygomis, neįskaitant vienkartinių ir laikinųjų priemonių) išliks iš esmės nepakitęs (BVP procento dalis), 2005–2006 m. ir 2007 m. sumažės mažiausiai 1 % BVP.11.  Nustatant perviršinio deficito ištaisymo galutinį terminą, reikėtų atsižvelgti į šiuos veiksnius. Visų pirma, šiuo metu įgyvendinamas biudžeto patikslinimas pagrįstas visapuse strategija, kurioje numatytų priemonių priėmimo procesas jau gerokai pažengė; strategija sumažina netikrumą dėl konsolidavimo veiksmingumo. Antra, 2006 m. numatomo struktūrinio deficito mažinimo ribotas poveikis, mažiausiai iš dalies, rodo, kad kai kurių jau įgyvendintų priemonių rezultatai bus pavėluoti. Trečia, galima manyti, kad 2006 ir 2007 m. vyriausybės numatytas struktūrinis biudžeto patikslinimas mažiausiai 1 % BVP atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas, įskaitant būtiną metinį pagal ciklą patikslinto balanso pagerinimą, neįskaitant vienkartinių ir laikinųjų priemonių, mažiausiai 0,5 % BVP. Remiantis bendra 10 dalyje aprašyta makroekonomine prognoze tokio patikslinimo turėtų pakakti, siekiant ilgam ir tvariai ištaisyti perviršinį deficitą.12.  Atsižvelgiant į šiuo veiksnius atrodo, kad perviršinis deficitas bus ištaisytas vėliausiai 2007 m. 2006 ir 2007 m. reikėtų atitinkamai laikytis struktūrinio balanso pagerinimo standarto – 0,5 % BVP per metus.13.  Pagal EB sutarties 104 straipsnio 9 dalies antrąją pastraipą Taryba gali pareikalauti, kad Vokietija pagal konkretų tvarkaraštį teiktų ataskaitas, siekiant išnagrinėti, kaip, laikantis šio sprendimo, yra stengiamasi vykdyti patikslinimo priemones. Vokietija turėtų pateikti ataskaitą Komisijai vėliausiai iki 2006 m. [liepos 14 d.], kurioje būtų aprašomos priemonės, kurių jau buvo imtasi ir kurių planuojama imtis, laikantis šio sprendimo. Visų pirma, į ataskaitą turi būti įtrauktas biudžetinis vertinimas priemonių, įgyvendinamų 2006 ir 2007 m. ir turinčių kiekybinės įtakos biudžeto rezultatams, kurių tikslas – pataisyti perviršinį deficitą ir išnagrinėti galimą riziką, susijusią su patvirtintu makroekonominiu scenarijumi. Komisija įvertins šią ataskaitą vertindama perviršinio deficito taisymo pažangą. Vokietija turėtų teikti tolesnes ataskaitas, laikydamasi duomenų apie valstybės biudžeto deficitą ir skolą pateikimo terminų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 3605/93 4 straipsnyje.14.  Patikslinimo priemonės turėtų užtikrinti nuolatinį valdžios sektoriaus balanso gerėjimą. Užtikrinant, kad vyks tvarus biudžeto konsolidavimas siekiant Vokietijos vidutinės trukmės tikslo, būtinas struktūrinio deficito mažinimas ne mažiau kaip 0,5 % BVP per metus po to, kai bus ištaisytas perviršinis deficitas.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis1. Vokietija kuo greičiau, vėliausiai iki 2007 m., ištaiso esamą perviršinį deficitą.2. 2006 ir 2007 m. Vokietija užtikrina bendrą pagal ciklą patikslinto balanso, neįtraukiant vienkartinių ir laikinųjų priemonių, pagerėjimą mažiausiai vienu procentiniu punktu.2 straipsnis1. Vokietija turėtų pateikti ataskaitą Komisijai vėliausiai iki 2006 m. [liepos 14 d.], kurioje būtų aprašomos priemonės, kurių buvo imtasi laikantis šio sprendimo. Komisija įvertins šią ataskaitą vertindama perviršinio deficito taisymo pažangą.2. Iki [2006 m. spalio 1 d., 2007 m. balandžio 1 d., 2007 m. spalio 1 d. ir 2008 m. balandžio 1 d.] Vokietija pateikia Komisijai tolesnes ataskaitas, kuriose nagrinėjama padaryta pažanga laikantis šio sprendimo.3 straipsnisVokietija imasi būtinų priemonių siekdama užtikrinti, kad vyktų biudžeto konsolidavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo (struktūrinėmis sąlygomis subalansuoto biudžeto), mažindama struktūrinį deficitą ne mažiau kaip 0,5 % BVP per metus po to, kai bus ištaisytas perviršinis deficitas.4 straipsnisŠis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.Priimta Briuselyje,Tarybos vardu [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005(OL L 174, 2005 7 7, p. 5).[2] Visus su Vokietijos perviršinio deficito procedūra susijusius dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.[3] Komisijos komunikatas Tarybai: Padėtis Vokietijoje ir Prancūzijoje atsižvelgiant į jų įsipareigojimus pagal perviršinio deficito procedūrą po Teisingumo Teismo sprendimo, KOM(2004) 813.[4] Šis skaičius iš esmės atitiko skaičių, kurį rugsėjo 1 d. pateikė Vokietijos valdžios institucijos (3,7 % BVP); pagrindinis skirtumas atsirado dėl pakeitimo vertybiniais popieriais, kurio pensijų institucija ėmėsi dėl buvusių pašto valstybės tarnautojų ir kuris nebuvo apskaičiuotas kaip mažinantis deficitą rudens prognozėje.[5] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005(OL L 174, 2005 7 7, p. 5).[6] OL C 236, 1997 8 2, p. 1.[7] OL L 34, 2003 2 11, p. 16.[8] Komisijos komunikatas Tarybai: Padėtis Vokietijoje ir Prancūzijoje atsižvelgiant į jų įsipareigojimus pagal perviršinio deficito procedūrą po Teisingumo Teismo sprendimo, KOM(2004) 813.[9] OL L 332, 1993 12 31, p. 7.[10] Šis skaičius iš esmės atitiko skaičių, kurį rugsėjo 1 d. pateikė Vokietijos valdžios institucijos (3,7 % BVP); pagrindinis skirtumas atsirado dėl pakeitimo vertybiniais popieriais, kurio pensijų institucija ėmėsi dėl buvusių pašto valstybės tarnautojų ir kuris nebuvo apskaičiuotas kaip mažinantis deficitą rudens prognozėje.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005SC0992

Rekomendacija Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito Portugalijoje – parengtas pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį  /* SEK/2005/0992 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 20.7.2005SEK(2005) 992 galutinisRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASdėl perviršinio deficito Portugalijoje – parengtas pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2005 m. birželio 9 d. Portugalija pateikė naujausią savo stabilumo programos, apimančios 2005–2009 m. laikotarpį, atnaujintą variantą. Iš atnaujintos programos matyti, kad numatomas valstybės biudžeto deficitas 2005–2007 m. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Konkrečiai po pranešto 2,9 % deficito 2004 m.[1] Portugalija numato 6,2 % BVP valstybės biudžeto deficitą 2005 m., kuris turės būti sumažintas iki 4,8 % BVP 2006 m., 3,9 % 2007 m. ir 2,8 % 2008 m. Prognozuojama, kad tais pačiais metais skolos ir BVP santykis dar padidės nuo 61,9 % BVP 2004 m. iki rekordiškai aukšto lygio – 67,8 % BVP – 2007 m.Perviršinio deficito procedūros (PDP) taikymą reglamentuoja Sutarties 104 straipsnis ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo, kuris yra Stabilumo ir augimo pakto sudėtinė dalis[2]. Komisija savo įvertinime deramai atsižvelgė į 2005 m. kovo 20 d. ECOFIN pranešimą Europos Vadovų Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimo, kurį pastaroji patvirtino 2005 m. kovo 22 d.[3].Pagal Sutarties 104 straipsnio 3 dalį Komisijos parengtame pranešime įvertinta, kaip laikomasi Sutarties reikalavimų pagal deficito ir skolos kriterijus.2005 m. birželio mėn. pateiktame Portugalijos stabilumo programos atnaujintame variante numatomas 2005 m. valstybės biudžeto deficitas viršija 3 % BVP pamatinę vertę ir nėra jai artimas. Be to, pamatinės vertės perviršis nėra išimtinis ir laikinas, kaip apibrėžiama Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte. Nors BVP augimas stipriai mažėjo nuo 2000 m., 2004 m. ekonomika vėl pradėjo augti ir, remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozėmis ir 2005 m. birželio mėn. atnaujinta stabilumo programa, per ateinančius metus numatomas pastovus, nors ir nedidelis, ekonomikos augimas. Be to, nors neigiamas gamybos apimties atotrūkis yra didelis ir nenumatoma, kad jis daug sumažės per ateinančius metus, valstybės biudžeto balanso blogėjimas gerokai viršija pastaruoju metu didėjančio gamybos apimties atotrūkio poveikį. Todėl negalima teigti, kad pamatinė vertė buvo viršyta dėl didelio ekonomikos nuosmukio. Pamatinės vertės viršijimas taip pat negali būti laikomas laikinu reiškiniu, nes, remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozėmis, numatoma, kad valstybės biudžeto deficito santykis gerokai viršys Sutartyje nustatytą pamatinę vertę ir 2006 m., kai ekonomika pamažu turėtų atsigauti. Iš tiesų 2005 m. birželio mėn. Portugalijos stabilumo programos atnaujintame variante numatoma, kad valstybės biudžeto deficitas per ateinančius metus mažės, tačiau pamatinę vertę viršys iki 2007 m. Todėl galima daryti išvadą, kad Sutarties reikalavimai pagal deficito kriterijų nėra tenkinami.Skolos ir BVP santykis 2003 m. peržengė Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir 2004 m. pasiekė 61,9 %, t. y. nuo 2000 m. padidėjo maždaug 8,5 procentinio punkto BVP. Skolos santykio padidėjimą galima paaiškinti labai mažu pirminiu perteklium, o kai kuriais metais net pirminiu deficitu, dideliu atsargų ir srautų koregavimu, kadangi skolą didinančios ypatingos operacijos daugelį metų gerokai atsveria dideles iš privatizavimo gautas pajamas, ir mažu nominalaus BVP augimu. 2005 m. birželio mėn. stabilumo programos atnaujintame variante pateikti 2005–2007 m. skolos siektini dydžiai, kurie didžiąja dalimi atitinka Komisijos 2005 m. pavasario prognozes, rodo tolesnį didelį skolos santykio didėjimą iki kiek mažesnės nei 68 % vertės 2007 m. Tai prieštarauja Sutarties reikalavimui, kad skolos santykiui viršijus 60 % BVP pamatinę vertę, jis „pakankamai mažėtų ir patenkinamai sparčiai artėtų prie pamatinės vertės“. Todėl galima daryti išvadą, kad Sutarties reikalavimas pagal skolos kriterijų nėra tenkinamas.Pranešime pagal 104 straipsnio 3 dalį Komisija taip pat išanalizavo svarbius veiksnius, susijusius su vidutinės trukmės ekonomikos ir biudžeto būkle, bei kitus veiksnius, kurie gali būti svarbūs įvertinant Portugalijos valstybės finansus.Kovo 20 d. pranešime Taryba pabrėžė, kad tai, ar bus atsižvelgta į kitus svarbius veiksnius prieš priimant sprendimą dėl perviršinio deficito (be kita ko, Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę pagal 104 straipsnio 4 dalį, Komisijos nuomonę pagal 104 straipsnio 5 dalį ir Tarybos sprendimą pagal 104 straipsnio 6 dalį), „besąlygiškai priklauso nuo visaapimančio principo, nustatančio, kad norint atsižvelgti į kitus svarbius veiksnius, pamatinės vertės perviršis turi būti laikinas ir deficitas išlikti artimas pamatinei vertei“. Portugalijos atveju ši sąlyga nėra tenkinama: numatomas deficitas 2005 m. nėra artimas pamatinei vertei ir pamatinės vertės viršijimas negali būti laikomas laikinu, nes prognozuojama, kad valstybės biudžeto deficitas viršys 3 % BVP trejus metus. Todėl Komisijos nuomonėje pagal 104 straipsnio 5 dalį ir Tarybos sprendime pagal 104 straipsnio 6 dalį Portugalijos atveju neatsižvelgiama į kitus svarbius veiksnius.Sutarties 104 straipsnio 4 dalyje nustatoma, kad „114 straipsnyje numatytas komitetas (t. y. Ekonomikos ir finansų komitetas) parengia nuomonę apie Komisijos pranešimą“. Komitetas pateikė savo nuomonę 2005 m. liepos 4 d., kuri atitinka Komisijos pranešime pateikiamą įvertinimą. Visų pirma Komitetas padarė išvadą, kad „numatomi biudžeto pokyčiai Portugalijoje 2005 m. rodo, jog 104 straipsnio 2 dalyje nustatyti kriterijai nėra tenkinami“. Komitetas mano, kad 2005 m. numatomas deficitas nėra artimas 3 % BVP pamatinei vertei, ir kad deficito pamatinės vertės viršijimas negali būti laikomas išskirtiniu ir laikinu. Valstybės skola viršija 60 % BVP pamatinę vertę ir numatoma, kad per artimiausius dvejus metus jos dydis procentais BVP toliau didės. Komitetas taip pat pažymėjo, kad artimiausius dvejus trejus metus numatomas vangus ekonomikos augimas ir išreiškė susirūpinimą dėl aukšto struktūrinio deficito lygio ir jo tendencijų. Ekonomikos ir finansų komitetas išnagrinėjo visus kitus svarbius veiksnius, tačiau padarė išvadą, kad vertinime į juos nebus atsižvelgta.Atsižvelgdama į savo pranešimą ir Komiteto nuomonę, Komisija laikosi nuomonės, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. Ši Komisijos nuomonė, priimta 2005 m. liepos 20 d. pagal Sutarties 104 straipsnio 5 dalį, yra skirta Tarybai. Komisija rekomenduoja, kad Taryba priimtų atitinkamą sprendimą pagal 104 straipsnio 6 dalies nuostatas, ir pateikia šio sprendimo rekomendaciją. Be to, remiantis Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi, Komisija pateikia Tarybai rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos Portugalijai, kaip ištaisyti perviršinio deficito padėtį.RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASdėl perviršinio deficito Portugalijoje – parengtas pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalįEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 6 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,atsižvelgdama į Portugalijos pastabas,kadangi:1.  Sutarties 104 straipsnis nustato, kad valstybės narės turi vengti perviršinio valstybės biudžeto deficito.2.  Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir tvirtam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas.3.  104 straipsnyje apibrėžtoje perviršinio deficito procedūroje yra numatomas sprendimas dėl susidariusio perviršinio deficito. Prie Sutarties pridedamas perviršinio deficito procedūros protokolas nustato tolesnes nuostatas, susijusias su perviršinio deficito procedūros įgyvendinimu. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3605/93[4], iš dalies pakeistas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 475/2000[5] ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 351/2002[6], nustato išsamias taisykles ir sąvokas minėto protokolo nuostatoms taikyti.4.  Sutarties 104 straipsnio 5 dalimi Komisija įpareigojama pateikti Tarybai nuomonę, jeigu ji mano, kad valstybėje narėje yra susidaręs arba gali susidaryti perviršinis deficitas. 2005 m. liepos 20 d. Komisija pateikė Tarybai savo nuomonę dėl Portugalijos. Atsižvelgdama į savo pranešimą pagal 104 straipsnio 3 dalį ir į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę pagal 104 straipsnio 4 dalį, Komisija padarė išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. Komisija savo vertinime atsižvelgė į 2005 m. kovo 20 d. ECOFIN pranešimą Europos Vadovų Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimo, kurį pastaroji patvirtino 2005 m. kovo 22 d.[7].5.  Sutarties 104 straipsnio 6 dalyje nustatoma, kad Taryba, prieš priimdama sprendimą, ar yra susidaręs perviršinis deficitas, turėtų apsvarstyti ir nuodugniai įvertinti bet kokias atitinkamos valstybės narės norimas pareikšti pastabas. Portugalijos atveju, atlikus nuodugnų įvertinimą, prieinama prie šių išvadų.6.  Remiantis 2005 m. birželio mėn. atnaujinta Portugalijos stabilumo programa, 2005 m. numatomas 6,2 % BVP valstybės biudžeto deficitas. Toks deficitas viršija 3 % BVP pamatinę vertę ir nėra jai artimas. Pamatinę vertę viršijantis deficitas atsirado ne dėl kokio nors neįprasto reiškinio, kurio Portugalijos valdžios institucijos negalėjo kontroliuoti, ir taip pat nebuvo rimto ekonomikos nuosmukio padarinys. Nors BVP augimas stipriai mažėjo nuo 2000 m., 2004 m. ekonomika vėl pradėjo augti ir, remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozėmis ir 2005 m. birželio mėn. atnaujinta stabilumo programa, per ateinančius metus numatomas pastovus, nors ir nedidelis, ekonomikos augimas. Be to, nors neigiamas gamybos apimties atotrūkis yra didelis ir nenumatoma, kad jis daug sumažės per ateinančius metus, valstybės biudžeto balanso blogėjimas gerokai viršija pastaruoju metu didėjančio gamybos apimties atotrūkio poveikį. Todėl negalima teigti, kad pamatinė vertė buvo viršyta dėl didelio ekonomikos nuosmukio. Remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozėmis, numatoma, kad valstybės biudžeto deficitas gerokai viršys Sutartyje numatytą pamatinę vertę ir 2006 m., kai ekonomika pamažu turėtų pradėti atsigauti. Iš tiesų, 2005 m. birželio mėn. Portugalijos stabilumo programos atnaujintame variante numatoma, kad valstybės biudžeto deficitas per ateinančius metus mažės, tačiau pamatinę vertę viršys iki 2007 m. Todėl pamatinės vertės perviršio negalima laikyti išimtiniu ir laikinu, kaip apibrėžiama Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte. Tai rodo, kad Sutarties reikalavimas pagal deficito kriterijų nėra tenkinamas.7.  Skolos ir BVP santykis 2003 m. peržengė Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir 2004 m. pasiekė 61,9 %, t. y. nuo 2000 m. padidėjo maždaug 8,5 procentinio punkto BVP. Skolos santykio padidėjimą galima paaiškinti labai mažu pirminiu perviršiu, dideliu skolą didinančiu atsargų ir srautų koregavimu ir mažu nominalaus BVP augimu. Be to, 2005 m. birželio mėn. stabilumo programos atnaujintame variante pateikti numatomi 2005–2007 m. skolos dydžiai, kurie didžiąja dalimi atitinka Komisijos 2005 m. pavasario skolos prognozes, rodo tolesnį didelį skolos santykio didėjimą iki kiek mažesnės nei 68 % vertės 2007 m. Tai prieštarauja Sutarties reikalavimui, kad skolos santykiui viršijus 60 % BVP pamatinę vertę, „jis pakankamai mažėtų ir patenkinamai sparčiai artėtų prie pamatinės vertės“. Tai rodo, jog Sutarties reikalavimas pagal skolos kriterijų nėra tenkinamas.8.  Remiantis 2005 m. kovo 20 d. ECOFIN pranešimu Europos Vadovų Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimo, kurį pastaroji patvirtino 2005 m. kovo 22 d., tai, ar bus atsižvelgta į kitus svarbius veiksnius Tarybos sprendime dėl perviršinio deficito pagal 104 straipsnio 6 dalį, „besąlygiškai priklauso nuo visaapimančio principo, nustatančio, kad norint atsižvelgti į kitus svarbius veiksnius, pamatinės vertės perviršis turi būti laikinas ir deficitas išlikti artimas pamatinei vertei“. Portugalijos atveju ši sąlyga nėra tenkinama. Todėl Tarybos sprendime pagal 104 straipsnio 6 dalį Portugalijos atveju į kitus svarbius veiksnius neatsižvelgiama.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisNuodugnus įvertinimas rodo, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis deficitas.2 straipsnisŠis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.Priimta Briuselyje,Tarybos vardu [1] Dėl šių rodiklių vyksta Eurostato ir Portugalijos statistikos institucijų diskusijos.[2] OL L 209, 1997 8 2.[3] Žr. 2005 m. kovo 22 ir 23 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadas (7619/05) ir 2005 m. kovo 20 d. ECOFIN tarybos pranešimą Europos Vadovų Tarybai (7423/05).[4] OL L 332, 1993 12 31, p. 7.[5] OL L 58, 2000 3 3, p. 1.[6] OL L 55, 2002 2 26, p. 23.[7] Žr. 2005 m. kovo 22 ir 23 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadas (7619/05) ir 2005 m. kovo 20 d. ECOFIN tarybos pranešimą Europos Vadovų Tarybai (7423/05).


Rekomendacija Tarybos sprendimas, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2003/487/EB dėl perviršinio deficito Prancūzijoje