title: 2016 m. gegužės 2 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2016/688 dėl dioksinų ir PCB koncentracijos Baltijos jūros regiono žuvyse ir žuvininkystės produktuose stebėsenos ir valdymo (Tekstas svarbus EEE)

text:
                  4.5.2016

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 118/16

            KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2016/688
      2016 m. gegužės 2 d.
      dėl dioksinų ir PCB koncentracijos Baltijos jūros regiono žuvyse ir žuvininkystės produktuose stebėsenos ir valdymo
      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1881/2006 (1) nustatyta didžiausia leidžiamoji dioksino, dioksinų bendro kiekio, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB žuvyse ir žuvininkystės produktuose koncentracija. Šiame reglamente nustatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos Suomijai, Švedijai ir Latvijai, dėl jų teritorijose vartoti skirtų Baltijos jūros regiono kilmės laisvėje sužvejotų lašišų, laisvėje sužvejotų didesnių nei 17 cm Baltijos silkių, laisvėje sužvejotų didesnių nei 17 cm šalvių, laisvėje sužvejotų upinių nėgių, laisvėje sužvejotų upėtakių ir jų produktų, kuriuose viršijama didžiausia leidžiamoji koncentracija, tiekimo vidaus rinkai;

                  (2)

                  tam tikrose Baltijos jūros regiono žuvyse ir žuvininkystės produktuose nuolat viršijama nustatyta didžiausia leidžiamoji koncentracija. Patikrinti, ar kiekviena žuvies ar žuvininkystės produktų partija atitinka nustatytą didžiausią leidžiamąją koncentraciją, neįmanoma. Todėl, siekiant užtikrinti, kad rinkai būtų teikiamos tik ES teisės aktus atitinkančios žuvys ir žuvininkystės produktai, sudarytas Baltijos regiono žuvų, kurios, tikėtina, neatitinka reikalavimų, sąrašas. Sąrašas sudarytas remiantis turimais duomenimis ir turi būti reguliariai atnaujinamas. Dėl Baltijos jūros regiono žuvų ir žuvininkystės produktų, kurių atitiktis reikalavimams, remiantis turimais paplitimo duomenimis, neužtikrinama, nustatytos konkrečios rizikos valdymo priemonės, siekiant užtikrinti, kad rinkai būtų teikiamos tik ES teisės aktus atitinkančios žuvys ir žuvininkystės produktai;

                  (3)

                  būtina toliau stebėti dioksinų ir PCB koncentraciją Baltijos jūros regiono žuvyse ir žuvininkystės produktuose. Tikslinga rekomenduoti mažiausią koordinuotai ištirtinų žuvų ir žuvininkystės produktų mėginių kiekį, pagrįstą sužvejotų žuvų kiekiu,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

                  1.

                  Danija, Vokietija, Lenkija, Latvija, Estija, Lietuva, Suomija ir Švedija turėtų, aktyviai dalyvaujant maisto tvarkymo subjektams, vykdyti dioksinų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB koncentracijos Baltijos jūros regiono žuvyse ir žuvininkystės produktuose, kaip antai kepenyse, stebėseną pagal šios rekomendacijos I priedą.

                  2.

                  Siekdamos užtikrinti, kad iš partijų imami mėginiai būtų reprezentatyvūs, valstybės narės ir maisto tvarkymo subjektai turėtų laikytis Komisijos reglamente (ES) Nr. 589/2014 (2) nustatytų mėginių ėmimo procedūrų.

                  3.

                  Dioksinų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB koncentracijos stebėsenos analizės metodas turi atitikti Reglamentu (ES) Nr. 589/2014 nustatytus kriterijus.

                  4.

                  Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tyrimo rezultatai būtų reguliariai (kas šešis mėnesius) pateikiami EFSA jos duomenų pateikimo formatu, laikantis EFSA maisto ir pašarų standartinio mėginių aprašo (SMA) gairių (3) ir papildomų EFSA konkrečių ataskaitų teikimo reikalavimų.

                              —

                              Mėginiai gali būti atskiros žuvys arba jungtiniai mėginiai, tačiau jei tai yra jungtiniai mėginiai, žuvys turi būti tokio paties dydžio ir sužvejotos toje pačioje ICES zonoje / regione.

                        Baltijos silkėms, lašišoms, upėtakiams (šlakiams) ir šprotams taikomi papildomi konkretūs ataskaitų teikimo reikalavimai (jei dar nėra aiškiai numatyti įprastoje pranešimo formoje):

                              —

                              Sužvejojimo zona, pageidautina – ICES zona (priimtinas ir kitoks nurodymas, pavyzdžiui, FAO zona arba Baltijos jūros dalies pavadinimas, jei ICES zonos nėra). Jei žuvys yra iš ežero ar upės, nurodomas ežero ar upės pavadinimas.
                              Gali būti pateikiami duomenys be tikslių sužvejojimo zonos duomenų, tačiau turi būti kuo tiksliau nurodoma sužvejojimo vieta.

                              —

                              Sužvejojimo data

                              —

                              Žuvies dydis / žuvies amžius / žuvies svoris

                                          —

                                          Žuvies dydis turi būti matuojamas laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 2187/2005 (4) nuostatų. Svarbiausi parametrai yra dydis ir svoris. Amžius gali būti nurodomas, jei žinomas.

                              —

                              Informacija apie tiriamą matricą (raumenų mėsa, kepenys, …)

                              —

                              Riebalų kiekis žuvies / žuvų mėginyje

                              —

                              Informacija apie perdirbimą (išdorota, rūkyta ar kitaip perdirbta)

                              —

                              Bet kuri kita svarbi informacija (pvz., apie mėginio tipą, jei įprastinėse skiltyse nepateikiama pakankamai išsamios informacijos apie, pavyzdžiui, atskiros žuvies rezultatus)

                  5.

                  Nuo 2009 m. paimtų mėginių turimi duomenys, kurie dar nebuvo perduoti į EFSA duomenų bazę, jei įmanoma, turėtų būti pateikti EFSA šios organizacijos duomenų pateikimo formatu.

                  6.

                  Dabar turimais duomenimis pagrįsta informacija apie dioksinų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB koncentraciją tam tikrų rūšių tam tikro amžiaus, dydžio ir geografinio regiono (ICES zonos) žuvyse ir tai, ar jos atitinka Reglamentu (EB) Nr. 1881/2006 nustatytus didžiausios leidžiamosios koncentracijos reikalavimus, pateikta II priede.

                  7.

                  Siekiant užtikrinti, kad rinkai būtų teikiamos tik ES teisės aktus atitinkančios žuvys ir žuvininkystės produktai, Baltijos regiono žuvims rekomenduojama taikyti III priede nustatytas rizikos valdymo priemones. 1 punkte nurodytos valstybės narės gali imtis nacionalinių priemonių, kad įgyvendintų III priede nustatytas rizikos valdymo priemones.

         Priimta Briuselyje 2016 m. gegužės 2 d.

               Komisijos vardu

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               Komisijos narys

         (1)  2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1881/2006, nustatantis didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (OL L 364, 2006 12 20, p. 5).

         (2)  2014 m. birželio 2 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 589/2014, kuriuo nustatomi ėminių ėmimo ir analizės metodai, taikomi vykdant dioksinų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB koncentracijos tam tikruose maisto produktuose kontrolę, ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 252/2012 (OL L 164, 2014 6 3, p. 18).

         (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm.

         (4)  2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005, dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98 (OL L 349, 2005 12 31, p. 1).

         I PRIEDAS

                     1.

                     Rekomenduojamas mažiausias 2016 m. paimtinų Baltijos silkių (Clupea harengus membras) mėginių skaičius dioksinų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB koncentracijai ištirti (pageidautina ICES 28–1, 28–2, 29, 30, 31 ir 32 zonose).

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Iš viso

                                 Silkės

                                 7

                                 5

                                 7

                                 20

                                 4

                                 4

                                 9

                                 14

                                 70

                     2.

                     Rekomenduojamas mažiausias 2017 m. paimtinų atlantinių šprotų (Sprattus sprattus) mėginių skaičius dioksinų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB koncentracijai ištirti (pageidautina ICES 29, 30, 31 ir 32 zonose).

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Iš viso

                                 Šprotai

                                 5

                                 8

                                 8

                                 5

                                 5

                                 9

                                 18

                                 12

                                 70

                     3.

                     Rekomenduojamas mažiausias 2018 m. paimtinų lašišų (Salmo salar) ir upėtakių (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss) mėginių skaičius dioksinų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB koncentracijai ištirti.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Iš viso

                                 Lašišos/upėtakiai

                                 5

                                 12

                                 5

                                 15

                                 5

                                 5

                                 11

                                 12

                                 70

                     4.

                     Rekomenduojamas mažiausias 2016–2018 m. kasmet paimtinų mėginių skaičius dioksinų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB koncentracijai ištirti.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Iš viso

                                 Kelių rūšių žuvys (*)

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 80

            (*)  Atlantinės menkės (Gadus morhua), jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa), europinės upinės nėgės (Lampetra fluviatilis), šalviai (Salvelinus sp.) paprastieji plakiai (Blicca bjoerkna), europiniai upiniai unguriai (Anguilla Anguilla), gėlųjų vandenų karšiai (Abramis brama), europinės upinės plekšnės (Platichthys flesus), ešeriai (Perca fluviatilis), europinės lydekos (Esox lucius), sterkai (Sander lucioperca), karpiai (Rutilus rutilus), seliavos (Coregonus Albula), vėjažuvės (Belone belone), europinės stintos (Osmerus eperlanus), paprastieji otai (Psetta maxima), paprastieji žiobriai (Vimba vimba), sykai (Coregonus sp.) ir paprastieji merlangai (Merlangius merlangus).

         II PRIEDAS

            Informacija apie dioksinų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB koncentraciją tam tikrų rūšių tam tikro amžiaus, dydžio ir geografinio regiono (ICES zonos) žuvyse ir tai, ar jos atitinka Reglamentu (EB) Nr. 1881/2006 nustatytus didžiausios leidžiamosios koncentracijos reikalavimus

         1.   Žuvies dydis

         Šiame priede nurodytas bet kokios žuvies dydis matuojamas kaip parodyta paveikslėlyje – nuo galvos pradžios iki uodegos peleko galo.
         2.   Mažiausias kai kurių rūšių žuvų dydis, nuo kurio žuvis galima žvejoti Baltijos jūros regione, nustatytas tvarumo sumetimais (Reglamentas (EB) Nr. 2187/2005)

                     —

                     Lašišos (Salmo salar) (visas Baltijos jūros regionas, išskyrus ICES 31 zoną): mažiausias dydis – 60 cm (taigi žvejoti < 2 kg žuvų neleidžiama).

                     —

                     Lašišos (Salmo salar) (ICES 31) mažiausias dydis – 50 cm (taigi žvejoti < 2 kg žuvų neleidžiama).

                     —

                     Šlakiai (Salmo trutta) (ICES 22, 23, 24 ir 25 zonos, ICES 29, 30, 31 ir 32 zonos): mažiausias dydis – 40 cm (taigi žvejoti < 2 kg žuvų neleidžiama).

                     —

                     Šlakiai (Salmo trutta) (ICES 26, 27 ir 28 zonos): mažiausias dydis – 50 cm (taigi žvejoti < 2 kg žuvų neleidžiama).

               3.   Informacija apie dioksinų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB koncentraciją tam tikrų rūšių tam tikro amžiaus, dydžio ir geografinio regiono (ICES zonos) žuvyse

         3.1.   Baltijos silkės

         ICES 22, 23, 24, 25, 26 ir 27 zonose: daroma prielaida, kad Baltijos silkės, nepriklausomai nuo jų dydžio, atitinka didžiausios leidžiamosios koncentracijos reikalavimus.
         ICES 28–1, 29, 30, 31 ir 32 zonose: daroma prielaida, kad ≤ 17 cm Baltijos silkės atitinka reikalavimus, o > 17 cm Baltijos silkės, įtariama, neatitinka reikalavimų.
         ICES 28–2 zonoje: daroma prielaida, kad ≤ 21 cm Baltijos silkės atitinka reikalavimus, o > 21 cm Baltijos silkės, įtariama, neatitinka reikalavimų.
         3.2.   Lašišos

         Lašišos iš ICES 22 ir 23 zonų yra iš šiaurės Atlanto, o ne Baltijos jūros regiono, todėl joms išvados dėl dioksinų ir PCB koncentracijos ir bendros rizikos valdymo priemonės netaikomos.
         Daroma prielaida, kad < 2 kg lašišos atitinka reikalavimus (bet jų neleidžiama žvejoti dėl tvarumo sumetimų, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 2187/2005; mažiausias dydis – 60 cm, ICES 31 zonoje – 50 cm).
         ICES 24, 25, 26 zonose:

                     —

                     lašišos nuo 2 iki 5,5 kg: atitinka reikalavimus išdorojus (išdorojus dioksinų/dioksinų tipo PCB kiekis sumažėja apie 30 %; tokios informacijos turima tik apie ICES 24, 25, 26 zonas),

                     —

                     mažesnės (2–4 kg) neišdorotos lašišos: įtariama, kad neatitinka reikalavimų, nors dauguma lašišų atitinka,

                     —

                     didesnės (4–5,5 kg) lašišos: įtariama, kad dauguma lašišų neatitinka reikalavimų,

                     —

                     išdorotos < 5,5 kg lašišos: atitinka reikalavimus,;

                     —

                     < 7,9 kg lašišos, išdorotos ir pašalinta pilvine dalimi: atitinka reikalavimus.

               ICES 27, 28, 29, 30, 31 ir 32 zonose:

                     —

                     > 2 kg lašišos (didesnės nei 60 cm): įtariama, kad neatitinka reikalavimų.

               3.3.   Upėtakiai

         Daroma prielaida, kad < 2 kg upėtakiai (šlakiai) atitinka reikalavimus (bet jų neleidžiama žvejoti dėl tvarumo sumetimų, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 2187/2005; mažiausias dydis ICES 22, 23, 24, 25, 29, 30, 31 ir 32 zonose – 40 cm, ICES 26, 27 ir 28 zonose – 50 cm).
         ICES 22, 23, 24, 25, 26 zonose:

                     —

                     upėtakiai (šlakiai) nuo 2 iki 4,5 kg: reikalavimus atitinka, kai išdorojami ir pašalinama pilvinė dalis,

                     —

                     mažesni upėtakiai (šlakiai) (2–4 kg): įtariama, kad neatitinka reikalavimų, nors dauguma upėtakių (šlakių) juos atitinka,

                     —

                     didesni upėtakiai (šlakiai): įtariama, kad dauguma upėtakių (šlakių) neatitinka reikalavimų.

               ICES 27, 28, 29, 30, 31 ir 32 zonose:

                     —

                     įtariama, kad visi > 2 kg upėtakiai (šlakiai) (didesni nei 40/50 cm) neatitinka reikalavimų.

               3.4.   Šprotai

         ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27 ir 28 zonose: daroma prielaida, kad atitinka reikalavimus.
         ICES 29, 30, 31 ir 32 zonose: daroma prielaida, kad jei šprotai mažesni nei 12,5 cm ir yra iki penkerių metų amžiaus, atitinka reikalavimus. Jei didesni nei 12,5 cm – įtariama, kad neatitinka reikalavimų.
         3.5.   Menkių kepenys

         Įtariama, kad neatitinka reikalavimų.
         3.6.   Upinės nėgės

         ICES 28 zonoje: įtariama, kad neatitinka reikalavimų.
         ICES 32 zonoje: daroma prielaida, kad atitinka reikalavimus.
         3.7.   Kitų rūšių žuvys

         Šalvių prekyba nevyksta; vietinei žūklei taikoma nukrypti leidžianti nuostata (Švedija/Suomija).
         Daroma prielaida, kad kitų rūšių žuvys atitinka reikalavimus.

         III PRIEDAS

            Rizikos valdymo priemonės, kurių turi imtis kompetentingos institucijos, siekdamos užtikrinti, kad ES rinkai būtų teikiamos tik Reglamentu (EB) Nr. 1881/2006 nustatytus didžiausios leidžiamosios koncentracijos reikalavimus atitinkančios Baltijos jūros regiono žuvys

         1.   Bendrosios rekomenduojamos rizikos valdymo priemonės

                     —

                     Atsekamumas yra ypač svarbus.

                     —

                     Silkes, lašišas, šlakius ir šprotus, kuriems netaikoma nukrypti leidžianti nuostata, parduodant kitose ES valstybėse narėse ar teikiant šalies rinkai, pridedamuose dokumentuose turi būti nurodoma ICES zona, kurioje žuvis buvo sužvejota. Prireikus reikėtų aiškiai nurodyti, kad, laikantis ES teisės aktų, iš partijos paimta mėginių ir jie ištirti dėl dioksinų, bendro dioksinų kiekio, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB ir nustatyta, kad ji atitinka ES teisės aktus. Tyrimo biuletenis gali būti pridedamas arba turi būti pateikiamas paprašius.

                     —

                     Jei tikslios informacijos apie > 17 cm silkių, lašišų, šlakių ir > 12,5 cm šprotų, kuriems netaikoma nukrypti leidžianti nuostata, parduodamų kitose ES valstybėse narėse ar teikiant šalies rinkai, sužvejojimo ICES zoną pateikti neįmanoma, iš tokių žuvų partijos visuomet turi būti imamas mėginys ir tiriamas dėl dioksinų, bendro dioksinų kiekio, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB, laikantis ES teisės aktų, ir turi būti nustatyta, kad jis atitinka ES teisės aktus dėl atitikties ES teisės aktams tikrinimo. Tai turi būti aiškiai nurodyta pridedamuose dokumentuose. Tyrimo biuletenis gali būti pridedamas arba turi būti pateikiamas paprašius.

                     —

                     Iškrovimo uosto institucija atsako už tai, kad būtų vykdoma kontrolė reikalavimų laikymuisi užtikrinti.

                     —

                     Turi būti galimybė pateikti dokumentus, kuriais pagrindžiami veiksmai, taikyti žuvims, kurių negalima teikti rinkai žmonėms vartoti.

               2.   Konkrečios rekomenduojamos rizikos valdymo priemonės

         2.1.   Baltijos silkės

                     —

                     Baltijos silkes iš ICES 22, 23, 24, 25, 26 ir 27 zonų → galima teikti rinkai žmonėms vartoti.

                     —

                     Baltijos silkės iš ICES 28–1, 29, 30, 31, 32 zonų

                                 —

                                 Švedija ir Suomija:

                                             —

                                             nerūšiuotas Baltijos silkes galima teikti tik šalies rinkai,

                                             —

                                             parduodant į kitas ES valstybe nares: privaloma silkes išrūšiuoti į ≤ 17 cm silkes ir > 17 cm silkes prieš teikiant rinkai (kadangi rūšiuojama pagal ilgį, tai yra apytiksliai dydžiai, tačiau tai nėra problema):

                                                         —

                                                         ≤ 17 cm Baltijos silkes galima teikti rinkai žmonėms vartoti,

                                                         —

                                                         > 17 cm Baltijos silkes galima teikti rinkai ar perdirbti žmonėms vartoti tik šalies rinkoje, o kitur jas galima teikti rinkai tik tokiu atveju, jei ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka reikalavimus.

                                 —

                                 Vokietija, Danija, Estija, Latvija, Lietuva ir Lenkija:

                                             —

                                             privaloma Baltijos silkes išrūšiuoti į ≤ 17 cm silkes ir > 17 cm silkes prieš teikiant rinkai (kadangi rūšiuojama pagal ilgį, tai yra apytiksliai dydžiai, tačiau tai nėra problema):

                                                         —

                                                         ≤ 17 cm Baltijos silkes galima teikti rinkai žmonėms vartoti,

                                                         —

                                                         > 17 cm Baltijos silkių negalima teikti rinkai ar perdirbti žmonėms vartoti, nebent ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka reikalavimus.

                     —

                     Baltijos silkės iš ICES 28–2 zonos

                                 —

                                 Švedija ir Suomija:

                                             —

                                             nerūšiuotas Baltijos silkes galima teikti tik šalies rinkai,

                                             —

                                             parduodant į kitas ES valstybe nares: privaloma Baltijos silkes išrūšiuoti į ≤ 21 cm silkes ir > 21 cm silkes (kadangi rūšiuojama pagal ilgį, tai yra apytiksliai dydžiai, tačiau tai nėra problema):

                                                         —

                                                         ≤ 21 cm Baltijos silkes galima teikti rinkai ar perdirbti žmonėms vartoti,

                                                         —

                                                         > 21 cm Baltijos silkes galima teikti rinkai ar perdirbti žmonėms vartoti tik šalies rinkoje, o kitur jas galima teikti rinkai tik tokiu atveju, jei ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka reikalavimus.

                                 —

                                 Vokietija, Danija, Estija, Latvija, Lietuva ir Lenkija:

                                             —

                                             privaloma Baltijos silkes išrūšiuoti į ≤ 21 cm silkes ir > 21 cm silkes prieš teikiant rinkai (kadangi rūšiuojama pagal ilgį, tai yra apytiksliai dydžiai, tačiau tai nėra problema):

                                                         —

                                                         ≤ 21 cm Baltijos silkes galima teikti rinkai žmonėms vartoti,

                                                         —

                                                         > 21 cm Baltijos silkių negalima teikti rinkai ar perdirbti žmonėms vartoti, nebent ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka reikalavimus.

               2.2.   Lašišos

                     —

                     Lašišos iš ICES 24, 25 ir 26 zonų

                                 —

                                 Švedija, Suomija ir Latvija:

                                             —

                                             lašišas galima teikti šalies rinkai (nukrypti leidžianti nuostata),

                                             —

                                             pardavimas į kitas ES valstybe nares: tik tokiu atveju, jei ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka ES teisės aktus.

                                 —

                                 Vokietija, Danija, Estija, Lietuva ir Lenkija:

                                             —

                                             didesnes nei 2 kg lašišas galima teikti rinkai žmonėms vartoti tik tokiu atveju, jei ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka ES teisės aktus,

                                             —

                                             iki 5,5 kg sveriančios lašišos atitinka reikalavimas jas išdorojus (procedūra taikoma tik Danijoje ir Lenkijoje ICES 24, 25 ir 26 zonoms), o 5,5–7,9 kg sveriančios lašišos atitinka reikalavimus tik išdorojus ir pašalinus pilvinę dalį (procedūra taikoma Lenkijoje ICES 24, 25 ir 26 zonoms),

                                             —

                                             išdorotas > 5,5 kg lašišas ir išdorotas bei pašalinta pilvine dalimi > 7,9 kg lašišas galima teikti rinkai žmonėms vartoti tik tokiu atveju, jei ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka ES teisės aktus.

                     —

                     Lašišos iš ICES 27, 28, 29, 30, 31 ir 32 zonų

                                 —

                                 Švedija, Suomija ir Latvija:

                                             —

                                             lašišas galima teikti šalies rinkai (nukrypti leidžianti nuostata),

                                             —

                                             pardavimas į kitas ES valstybe nares: tik tokiu atveju, jei ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka ES teisės aktus.

                                 —

                                 Vokietija, Danija, Estija, Lietuva ir Lenkija:

                                             —

                                             lašišas galima teikti rinkai žmonėms vartoti tik tokiu atveju, jei ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka ES teisės aktus.

               2.3.   Upėtakiai (šlakiai)

                     —

                     upėtakiai (šlakiai) iš ICES 22, 23, 24, 25 ir 26 zonų

                                 —

                                 Švedija ir Suomija:

                                             —

                                             upėtakius (šlakius) galima teikti šalies rinkai (nukrypti leidžianti nuostata),

                                             —

                                             pardavimas į kitas ES valstybe nares: tik tokiu atveju, jei ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka ES teisės aktus.

                                 —

                                 Vokietija, Danija, Estija, Latvija, Lietuva ir Lenkija:

                                             —

                                             daugiau kaip 2 kg sveriantys upėtakiai (šlakiai): upėtakius galima teikti rinkai žmonėms vartoti tik tokiu atveju, jei ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka ES teisės aktus,

                                             —

                                             < 4,5 kg upėtakiai (šlakiai), išdoroti ir pašalinta pilvine dalimi: atitinka reikalavimus (procedūra taikoma Lenkijoje ICES 22, 23, 24, 25, 26 zonoms),

                                             —

                                             išdorotus ir pašalinta pilvine dalimi > 4,5 kg upėtakius (šlakius) galima teikti rinkai žmonėms vartoti tik tokiu atveju, jei ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka ES teisės aktus.

                     —

                     Upėtakiai (šlakiai) iš ICES 27, 28, 29, 30, 31 ir 32 zonų

                                 —

                                 Švedija ir Suomija:

                                             —

                                             upėtakius (šlakius) galima teikti šalies rinkai (nukrypti leidžianti nuostata),

                                             —

                                             pardavimas į kitas ES valstybes nares: tik tokiu atveju, jei ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka ES teisės aktus.

                                 —

                                 Vokietija, Danija, Estija, Latvija, Lietuva ir Lenkija:

                                             —

                                             upėtakius (šlakius) galima teikti rinkai žmonėms vartoti tik tokiu atveju, jei ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka ES teisės aktus.

               2.4.   Šprotai

                     —

                     Šprotus iš ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28 zonų galima teikti rinkai žmonėms vartoti.

                     —

                     Šprotai iš ICES 29, 30, 31 ir 32 zonų:

                                 —

                                 šprotus privaloma išrūšiuoti į ≤ 12,5 cm šprotus ir > 12,5 cm šprotus;
                                 ≤ 12,5 cm šprotus galima teikti rinkai žmonėms vartoti;
                                 > 12,5 cm šprotų negalima teikti rinkai ar perdirbti žmonėms vartoti, nebent ištyrus atskirą partiją nustatyta, kad ji atitinka reikalavimus.

               2.5.   Menkių kepenys

         Baltijos jūros regione sužvejotų menkių kepenys, įtariama, neatitinka reikalavimų, todėl prieš teikiant ES rinkai kiekviena partija turi būti ištirta ir turi būti įrodyta, kad ji atitinka reikalavimus.


				|

		52013DC0384

			Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Prancūzijoje /* COM/2013/0384 final - 2013/ () */

			   	Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
siekiant ištaisyti perviršinio valdžios
sektoriaus deficito padėtį Prancūzijoje
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos
veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 7 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją,
kadangi:
(1)       pagal Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio
valdžios sektoriaus deficito;
(2)       Stabilumo ir augimo pakto
pagrindinis tikslas yra patikimi viešieji finansai – priemonė sudaryti geresnes
sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas
darbo vietas;
(3)       2009 m. balandžio
27 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį
Taryba nusprendė, kad Prancūzijoje susidarė perviršinis deficitas, ir pagal
Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir 1997 m.
liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio
deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[1] 3 straipsnį pateikė rekomendacijas
dėl perviršinio deficito ištaisymo ne vėliau kaip 2012 m.[2];
(4)       2009 m. gruodžio
2 d. pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį Taryba nusprendė, kad nors
Prancūzijos valdžios institucijos ėmėsi veiksmingų priemonių, priėmus
rekomendaciją kilo netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turinčių didelį
neigiamą poveikį viešiesiems finansams. Todėl Taryba rekomendavo Prancūzijai
ištaisyti savo perviršinį deficitą ne vėliau kaip iki 2013 m. Kad
patikimai ir tvariai sumažintų valdžios sektoriaus deficitą, kad jis neviršytų
3 % BVP, Prancūzijos valdžios institucijoms rekomenduota a) 2010 m.,
kaip planuota, įgyvendinti konsolidavimo priemones, o nuo 2011 m.
stiprinti fiskalines priemones; b) 2010–2013 m. užtikrinti vidutines metines
fiskalines priemones, viršijančias 1 % BVP; c) nurodyti priemones,
reikalingas perviršiniam deficitui ištaisyti iki 2013 m. (jei susiklostys
palankios aplinkybės), ir sparčiau mažinti deficitą, jei ekonominės ar biudžeto
sąlygos būtų geresnės, negu tikimasi rekomendacijos paskelbimo metu.
Rekomendacijose Taryba nustatė 2010 m. birželio 2 d. galutinę datą,
iki kurios turi būti imtasi veiksmingų priemonių pagal Reglamento (EB) Nr.
1467/97 3 straipsnio 4 dalį;
(5)       2010 m. birželio
15 d., remdamasi Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognoze,
Komisija padarė išvadą, kad Prancūzija ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama
į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją valdžios sektoriaus
deficitui sumažinti tiek, kad jis neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės,
todėl jokių papildomų veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą imtis
nereikėjo;
(6)       pagal Reglamento (EB)
Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalį Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija,
gali nuspręsti pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį priimti patikslintą
rekomendaciją, jei imtasi veiksmingų priemonių ir jei priėmus tą rekomendaciją
kyla netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turinčių didelį neigiamą poveikį
viešiesiems finansams. Netikėti nepalankūs ekonominiai įvykiai, turintys didelį
neigiamą poveikį biudžetui, turi būti vertinami atsižvelgiant į ekonominę
prognozę, kuria pagrįsta Tarybos rekomendacija;
(7)       pagal SESV 126 straipsnio 7
dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnį Taryba turi
atitinkamai valstybei narei pateikti rekomendacijas, siekiant per nurodytą
laikotarpį ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Rekomendacijoje turi būti
nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių laikotarpis, per kurį atitinkama
valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršinio deficito padėčiai
ištaisyti. Be to, rekomendacijoje ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba
turėtų reikalauti pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę,
kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį struktūrinio balanso,
t. y. pagal aplinkybes pakoreguoto balanso atmetus vienkartines ir kitas
laikinąsias priemones, pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip
0,5 % BVP;
(8)       pagal Komisijos tarnybų
2009 m. rudens prognozę, kuria pagrįsta 2009 m. gruodžio 2 d.
Tarybos rekomendacija pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, buvo numatyta, kad
Prancūzijos ekonomika 2010 m. augs 1,2 %, o 2011 m. –
1,5 %. Tas prognozės laikotarpis 2012 ir 2013 m. neapima, tačiau
darant prielaidą, kad didelis neigiamas gamybos apimties atotrūkis iki 2015 m.
bus laipsniškai panaikintas, 2012 ir 2013 m. buvo numatytas didesnis
augimas negu 2011 m. 2010 m. BVP augimas gerokai viršijo Komisijos
tarnybų 2009 m. rudens prognozę, 2011 m. jis buvo kiek aukštesnis nei
prognozuoti 1,5 %, o 2012 m. Prancūzijos ekonomika patyrė sąstingį;
(9)       Komisijos tarnybų
2013 m. pavasario prognozėje šiemet numatytas BVP mažėjimas 0,1 %,
todėl ir 2013 m. galima numanyti gerokai prastesnį scenarijų nei tas,
kuriuo remtasi rengiant 2009 m. gruodžio mėn. Tarybos rekomendaciją.
Menkas namų ūkių realias disponuojamąsias pajamas, ypač sumažėjusias dėl
augančio nedarbo ir padidintų mokesčių, tik iš dalies atsvers sulėtėjusi
infliacija, o dėl silpno įmonių pasitikėjimo, manoma, investicijos toliau
tolygiai mažės. Prognozuojama, kad dėl šiokio tokio išorės sektoriaus
atsigavimo per antrąjį metų pusmetį jo veikla truputį suaktyvės. Dėl
laipsniškai grįžtančio pasitikėjimo ir realių disponuojamųjų pajamų didėjimo
(jei nebus imtasi papildomų konsolidavimo priemonių) 2014 m. laukiama
ekonomikos augimo (1,1 %). Nepaisant vyriausybės pastangų remti užimtumą,
ypač jaunimo ir pagyvenusių darbuotojų užimtumą, prognozuojama, kad nedarbo
lygis toliau didės ir 2013 m. sieks 10,6 %, o 2014 m. –
10,9 %. Numatoma, kad dėl žemesnių energijos kainų infliacija 2013 m.
sumažės iki 1,2 %, tačiau kitąmet vėl didės, ypač dėl planuojamo PVM
padidinimo;
(10)     ekonomikos krizė padarė didelį
poveikį ir valdžios sektoriaus balansui. Dėl automatinių stabilizavimo
priemonių ir diskrecinių fiskalinių skatinamųjų priemonių, kurias valdžios
institucijos įgyvendino vykdydamos Europos ekonomikos atkūrimo planą (EEAP),
deficitas 2009 m. išaugo iki negirdėtų 7,5 % BVP aukštumų, nors ir
2008 m. jau buvo aukštas (3,3 %). 2010 m. valdžios sektoriaus
deficitas sumažėjo iki 7,1 % BVP – tą lėmė tiek palankios aplinkybės, tiek
pagerėjęs struktūrinis balansas (kurį iš dalies atsvėrė deficitą didinančios
vienkartinės išlaidos). Struktūrinis balansas pagerėjo 0,3 % BVP.
2011 m. deficitas smarkiai sumažėjo ir pasiekė 5,3 % BVP. Nors BVP
augo tuo pačiu tempu kaip ir 2010 m. (1,7 %), padėties pagerėjimą
daugiausia lėmė sustiprintos konsolidavimo priemonės ir užbaigtas EEAP
įgyvendinimas. Fiskalinės priemonės, vertintos pagal struktūrinio balanso
pokytį, prilygo 1,2 % BVP. 2012 m. nominalus deficitas siekė
4,8 % BVP, t. y. nepaisant daugelio naujų priemonių nepasiekė
valdžios institucijų planuoto 4,5 % rodiklio. Iš dalies tokį skirtumą lėmė
finansinės pagalbos bankų grupei „Dexia“ išlaidos (0,1 % BVP).
Struktūrinis balansas pagerėjo 1,1% BVP;
(11)     remiantis Komisijos tarnybų
2013 m. pavasario prognoze, nominalus deficitas šiemet turėtų toliau
mažėti, ypač dėl biudžetinių priemonių. Planuojamos tokios pajamų priemonės,
kaip tolesnis tiesioginių mokesčių ir socialinių įmokų didinimas. Dėl
dabartinių išlaidų taisyklių (centrinės valdžios ir sveikatos priežiūros)
atnaujinimo išlaidos bus toliau karpomos. Išlaidų nedidinti taip pat padės
mažesnė nei anksčiau prognozuota infliacija ir pagal susitarimą su socialiniais
partneriais vykdomas dalinis antrosios pakopos pensijų indeksavimo laikinas
sustabdymas. Tačiau vėl prognozuojamas žemesnis, nei būtų galima, BVP augimas
neigiamai paveiks nominalų balansą. Apskritai, numatoma, kad deficitas bus
lygus 3,9 % BVP. Prognozuojama, kad struktūrinis balansas pagerės
1,3 % BVP. Darant įprastą prielaidą, kad politika nesikeis, t. y.
atsižvelgus tik į gerai žinomas priemones, manoma, kad 2014 m. deficitas
pasieks 4,2 % BVP. Visų pirma reikėtų sukonkretinti dalį konkurencingumo
ir užimtumo didinimo priemonių, skirtų neseniai priimtam įmonių mokesčių
kreditavimui finansuoti, o daugelis vienkartinių mokesčių mokėjimų nustos
galioti 2013 m. pabaigoje. Apskritai kitas metais prognozuojamas stabilus
struktūrinis balansas;
(12)     remiantis Komisijos tarnybų
2013 m. pavasario prognoze, struktūrinis deficitas, kuris 2009 m.
siekė 6,1 % BVP, šiemet turėtų sumažėti iki 2,2 % BVP, t. y.
2010–2013 m. ataskaitiniu laikotarpiu jis kasmet vidutiniškai mažėjo po
1,0 % BVP. Palyginti su laikotarpiu, kai buvo paskelbta Tarybos
rekomendacija, sumažinus potencialų gamybos apimties augimą (+0,1 % BVP) ir
neplanuotas pajamas (-0,2 % BVP), vidutinės metinės fiskalinės priemonės
yra 0,9 % BVP, t. y. šiek tiek mažiau nei rekomenduotos 1 % BVP
viršijančios priemonės. Tačiau išsamiai įvertinus 2010–2013 m. Prancūzijos
vyriausybės vykdytas diskrecines priemones, darytina išvada, kad šių priemonių
kaupiamasis poveikis biudžetui yra maždaug 5¼ % BVP, t. y. kasmet
vidutiniškai po 1,3 % BVP. Be struktūrinio balanso pagerinimo, atskiros
šiuo laikotarpiu vykdytos diskrecinės priemonės leido atsverti savarankišką
viešųjų išlaidų augimą, lemtą tokių veiksnių, kaip visuomenės senėjimas, todėl
principu „iš apačios į viršų“ grįsta analizė nušviečia geresnę padėtį nei
principu „iš viršaus į apačią“ grįsta analizė pagal struktūrinį balansą. Šios
priemonės apima smarkų gyventojų ir įmonių pajamų mokesčių padidinimą, kurį
papildė netiesioginių mokesčių ir socialinio draudimo įmokų padidinimas,
valstybės tarnautojų bazinio darbo užmokesčio įšaldymas ir lėšos, sutaupytos
dėl bendro viešosios politikos persvarstymo, 2010 m. pensijų reformos ir
metodiško sveikatos priežiūros išlaidų normos (ONDAM) laikymosi (viršijimo).
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima teigti, kad Prancūzijos valdžios
institucijos ėmėsi veiksmingų priemonių;
(13)     valstybės skolos santykis su
BVP, 2009 m. siekęs 79,2 % BVP, pernai viršijo 90 %. Remiantis
Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, dėl palyginti vis dar
didelio valdžios sektoriaus deficito ir susilpnėjusio nominaliojo BVP augimo
skolos santykis prognozės laikotarpiu toliau didės iki 94,0 % BVP
2013 m. ir 96,2 % BVP 2014 m. Valstybės skolos augimą taip pat
skatins atsargų ir srautų koregavimas, įskaitant įmokas į Europos stabilumo
mechanizmą ir tiesiogines paskolas euro zonos programos šalims;
(14)     dėl gerokai suprastėjusios
biudžeto būklės, kurią lėmė silpnesnė bendra ekonomikos būklė nei ta, kuria
remtasi rengiant 2009 m. Tarybos rekomendaciją, yra pagrindo pagal SESV
126 straipsnio 7 dalį priimti patikslintas rekomendacijas, kuriomis Prancūzijai
pratęsiamas perviršinio deficito ištaisymo terminas, nepažeidžiant Stabilumo ir
augimo pakto taisyklių;
(15)     atsižvelgiant į dideles
abejones dėl ekonomikos ir biudžeto pokyčių ir siekiant užtikrinti veiksmingą
ir ilgalaikį ištaisymo įvykdymą per nustatytą terminą, rekomenduojama
paskutiniams ištaisymo laikotarpio metams nustatyti biudžeto tikslą, gerokai
žemesnį už pamatinę vertę;
(16)     perviršinio deficito ištaisymo
terminą pratęsus tik vienais metais, šaliai 2014 m. prireiktų fiskalinių
priemonių, smarkiai viršijančių vidutines fiskalines priemones, 2009 m.
gruodžio 2 d. rekomenduotas Tarybos 2010–2013 m. laikotarpiui, be to,
tai labai apsunkintų numatytą ekonomikos atsigavimą kitais metais. Terminą
pratęsus dvejais metais, būtų galima 2015 m. nominalų deficitą sumažinti,
kad nesiektų 3 % BVP, kartu apribojant poveikį augimui 2014 ir
2015 m. Dvejų papildomų metų suteikimas Prancūzijai atitiktų nominalaus
deficito tikslus, t. y. 3,9 % BVP 2013 m., 3,6 % BVP
2014 m. ir 2,8 % BVP 2015 m. Susijęs struktūrinio biudžeto
balanso metinis pagerėjimas siektų 1,3 % BVP 2013 m. ir 0,8 %
BVP 2014 ir 2015 m. Be to, atsižvelgus į galimą struktūrinio balanso
tendencijų pablogėjimą, tai reikštų, kad 2014 ir 2015 m. kasmet prireiktų
diskrecinių priemonių, viršijančių 1 % BVP;
(17)     siekiant biudžeto tikslų,
labai svarbu, kad valdžios institucijos visiškai įgyvendintų jau priimtas
2013 m. priemones (dabartiniais skaičiavimais, jos lygios 1½ % BVP)
ir 2014 ir 2015 m. nustatytų, priimtų ir sparčiai įgyvendintų išlaidų
taupymo ir (arba) pajamų priemones, viršijančias 1 % BVP per metus
(bendras iki šiol priimtų ar konkrečiai nurodytų priemonių poveikis
2014–2015 m. yra nežymus). Visų pirma, dar reikia patikslinti daugumą
suplanuotų sutaupyti lėšų, kuriomis 2014–2015 m. bus remiamos įvairios
išlaidų normos. Dar aiškiai nepatvirtintas bazinių darbo užmokesčių įšaldymo
pratęsimas, taikomas visiems valdžios sektoriaus pasektoriams, po 2013 m.
Be to, nors dabar vykdoma viešosios veiklos modernizavimo išlaidų peržiūra,
lieka neaišku, ar ji leis sutaupyti daug (ir paprastai apskaičiuojamų) lėšų.
Kiek tai susiję su pensijų sistema, dar nepaskelbtos faktinės priemonės,
kuriomis planuojama reforma bus vykdoma. Konkretumo trūksta ir numatomam vietos
valdžios institucijų išlaidų mažinimui. Kalbant apie pajamas, dalis
vienkartinių mokesčių nustos galioti 2013 m. pabaigoje, bet iki šiol
nepaskelbta, kokiomis priemonėmis jie bus pakeisti. Akivaizdu, kad padėtis gali
būti nepalanki kitų metų Prancūzijos valdžios institucijų makroekonominiam
scenarijui. Iš tikrųjų nors prognozuojamas BVP augimas yra 1,2 %,
t. y. labai artimas Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozei
(1,1 %), taikyti fiskaliniai scenarijai yra skirtingi: pirmasis scenarijus
grindžiamas 1 % dydžio struktūrinėmis priemonėmis 2014 m., o antrasis
– šiek tiek prastėjančiu struktūriniu balansu. Neseniai įkurta fiskalinė taryba
(„Haut Conseil des finances publiques“) taip pat laiko makroekonominį
scenarijų, kuriuo grindžiamas dabartinis 2014 m. deficito tikslas,
pernelyg optimistišku. Apskritai padėtį reikėtų atidžiai stebėti, o valdžios
institucijos turėtų būti pasirengusios imtis taisomųjų veiksmų išlaidų
nuokrypių arba pajamų trūkumo atveju;
(18)     2012 m. Komisijos
Fiskalinio tvarumo ataskaitoje nurodoma, kad Prancūzijai artimiausiu metu
fiskalinis spaudimas greičiausiai negresia. Manoma, kad vidutinės trukmės ir
ilguoju laikotarpiu rizika yra vidutinė ir nedidelė. Vis dėlto didesnį
susirūpinimą kelia neseni pokyčiai, padarę poveikį pensijų sistemai. Visų
pirma, iš neseniai paskelbtų Pensijų patariamosios tarybos („Conseil d'orientation
des retraites“) projekcijų aiškėja nuolatinis sistemos deficitas iki
2020 m. Tai patvirtina, kad, siekiant ilgam laikui visiškai atkurti
viešųjų finansų tvarumą, būtina skubiai imtis papildomos pensijų reformos;
(19)     Prancūzija atitinka sąlygas,
kuriomis perviršinio valdžios sektoriaus deficito ištaisymo terminas gali būti
pratęstas, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio
deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo 3 straipsnio 5
dalyje,
PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
(1)
Prancūzija ne vėliau kaip iki 2015 m. turėtų
ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį.
(2)
Prancūzija turėtų pasiekti nominalų deficitą, lygų
3,9 % BVP 2013 m., 3,6 % BVP 2014 m. ir 2,8 % BVP
2015 m. ir atitinkantį struktūrinio balanso pagerėjimą, lygų 1,3 % BVP
2013 m., 0,8 % BVP 2014 m. ir 0,8 % BVP 2015 m. pagal Komisijos
tarnybų 2013 m. pavasario atnaujintą prognozę.
(3)
Prancūzija turėtų visiškai įgyvendinti jau priimtas
2013 m. priemones (1½ % BVP) ir 2014 ir 2015 m. nustatyti,
priimti ir sparčiai įgyvendinti reikalingas konsolidavimo priemones, kad
pagerintų struktūrinį balansą, kaip rekomenduota, kartu pagal dabartinį planą
tęsdama nuodugnią visų valdžios sektoriaus pasektorių (įskaitant socialinio
draudimo ir vietos valdžios lygmenų) išlaidų kategorijų peržiūrą.
(4)
Visas neplanuotas pajamas Prancūzija turėtų
panaudoti deficitui mažinti. Biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti
užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas
augimą skatinančiu būdu.
(5)
Taryba nustato 2013 m. spalio 1 d.
terminą, iki kurio Prancūzija turi imtis veiksmingų priemonių ir pagal Tarybos
reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį pateikti išsamią
ataskaitą apie tiems tikslams pasiekti numatytą konsolidavimo strategiją.
Be to, Prancūzijos valdžios institucijos,
papildomai koreguodamos visus atitinkamus kriterijus, turėtų sustiprinti
ilgalaikį pensijų sistemų tvarumą. Visų pirma planuojama reforma turėtų būti,
kaip dabar numatyta, priimta iki šių metų pabaigos ir tvariu būdu užtikrinti
sistemos balanso atkūrimą ne vėliau kaip iki 2020 m., kartu išvengiant
papildomo darbo jėgos sąnaudų didinimo. Be to, siekiant užtikrinti fiskalinio
konsolidavimo strategijos sėkmę, svarbu fiskalinę konsolidaciją sustiprinti
visapusiškomis struktūrinėmis reformomis, atitinkančiomis Prancūzijai skirtas
Europos semestro Tarybos rekomendacijas, ypač susijusias su makroekonominio
disbalanso procedūra.
Be 5 rekomendacijoje numatytos ataskaitos,
Prancūzijos valdžios institucijos ne rečiau kaip kas šešis mėnesius turėtų
pranešti apie pažangą įgyvendinant šias rekomendacijas, taip pat tokią
informaciją turėtų pateikti atskirame stabilumo programų, kurios bus rengiamos
iki visiško perviršinio deficito ištaisymo, skyriuje.
Ši rekomendacija skirta Prancūzijos
Respublikai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 209, 1997 8 2, p. 6.
[2]               Visi dokumentai, susiję su
Prancūzijos perviršinio deficito procedūra, pateikiami http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm.


title: 2013 m. kovo 21 d. Tarybos rekomendacija dėl patvirtinimo, kad Komisija įvykdė Europos plėtros fondo (aštuntojo EPF) 2011 finansinių metų operacijas

text:
               26.3.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 88/1

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2013 m. kovo 21 d.
   dėl patvirtinimo, kad Komisija įvykdė Europos plėtros fondo (aštuntojo EPF) 2011 finansinių metų operacijas
   2013/C 88/01
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į Ketvirtąją AKR ir EEB konvenciją, pasirašytą 1989 m. gruodžio 15 d. Lomė (1), ir iš dalies pakeistą 1995 m. lapkričio 4 d. Mauricijuje pasirašytu susitarimu (2),
   atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidinį susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo ir valdymo pagal Ketvirtosios AKR ir EB konvencijos antrąjį finansinį protokolą (3) (toliau – Vidinis susitarimas), be kita ko, įsteigiantį aštuntąjį Europos plėtros fondą (aštuntasis EPF), ypač į jo 33 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į 1998 m. birželio 16 d. Finansinį reglamentą, taikytiną plečiant finansinį bendradarbiavimą pagal Ketvirtąją AKR ir EB konvenciją (4), ypač į jo 66–74 straipsnius,
   išnagrinėjusi su aštuntojo EPF operacijomis susijusius 2011 m. gruodžio 31 d. pajamų ir išlaidų ataskaitą bei balansą, taip pat Audito Rūmų 2011 finansinių metų metinę iš aštuntojo, devintojo ir dešimtojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaitą (5) su joje pateiktais Komisijos atsakymais,
   kadangi:

               (1)

               pagal Vidinio susitarimo 33 straipsnio 3 dalį patvirtinimą, kad Komisija aštuntojo EPF finansinio valdymo užduotis įvykdė, teikia Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija;

               (2)

               Komisija aštuntojo EPF 2011 finansinių metų operacijas įvykdė iš esmės tinkamai,

         REKOMENDUOJA Europos Parlamentui patvirtinti, kad Komisija įvykdė aštuntojo EPF 2011 finansinių metų operacijas.

      Priimta Briuselyje 2013 m. kovo 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. HOGAN

      (1)  OL L 229, 1991 8 17, p. 3.

      (2)  OL L 156, 1998 5 29, p. 3.

      (3)  OL L 156, 1998 5 29, p. 108.

      (4)  OL L 191, 1998 7 7, p. 53.

      (5)  OL C 344, 2012 11 12, p. 243.


title: 2004/704/EB:2004 m. spalio 11 d. Komisijos rekomendacija, dėl dioksinų ir dioksinų tipo PCB foninės koncentracijos pašaruose stebėsenos (pranešta dokumentu Nr. K(2004) 3461)Tekstas svarbus EEE

text:
               22.10.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 321/38

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA

   2004 m. spalio 11 d.
   dėl dioksinų ir dioksinų tipo PCB foninės koncentracijos pašaruose stebėsenos
   (pranešta dokumentu Nr. K(2004) 3461)
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2004/704/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 211 straipsnio antrą įtrauką,
   kadangi:

               (1)

               2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose (1) (nustatoma didžiausia leistina dioksinų koncentracija pašarinėse medžiagose ir kombinuotuosiuose pašaruose.

               (2)

               Nors toksikologiniu požiūriu bet kokia didžiausia koncentracija turėtų būti taikoma dioksinams, furanams ir dioksino tipo PCB, didžiausios leidžiamos koncentracijos vertės buvo nustatytos tik dioksinams ir furanams, o ne dioksino tipo PCB, atsižvelgiant į labai ribotus duomenis apie pastarųjų paplitimą. Pirmiau minėtoje direktyvoje numatyta ne vėliau kaip iki 2004 m. gruodžio 31 d. pirmą kartą peržiūrėti didžiausias leistinas koncentracijos vertes atsižvelgiant į naujus duomenis apie dioksinų ir dioksinų tipo PCB buvimą, ypač numatant įtraukti dioksinų tipo PCB į nustatomų koncentracijos verčių sąrašą.

               (3)

               Direktyvoje 2002/32/EB numatyta ne vėliau kaip iki 2006 m. gruodžio 31 d. papildomai peržiūrėti didžiausias leidžiamas koncentracijos vertes, siekiant iš esmės jas sumažinti.

               (4)

               Būtina gauti patikimus visos Europos bendrijos duomenis apie dioksinų tipo PCB buvimą plačiausiame gyvūnų pašarams skirtų produktų intervale (kaip apibrėžta Direktyvoje 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose), norint susidaryti aiškų vaizdą, kaip kinta laike šių medžiagų foninė koncentracija gyvūnų pašarams skirtuose produktuose.

               (5)

               Svarbu žinoti, koks yra dioksinų, furanų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB buvimo santykis, tačiau apie jį beveik nieko nežinoma. Taigi, jei įmanoma, surinktus ėminius tikslinga būtų analizuoti, siekiant nustatyti ne dioksinų tipo PCB.

               (6)

               2002 m. kovo 4 d. Komisijos rekomendacijoje 2002/201/EB dėl dioksinų, furanų ir PCB pašaruose bei maisto produktuose sumažinimo (2) valstybėms narėms rekomenduojama vykdyti atsitiktinę dioksinų, furanų ir dioksinų tipo PCB buvimo gyvūnams skirtuose pašaruose stebėseną proporcingai jų gamybai, naudojimui ir pašarams skirtų produktų suvartojimui. Ši stebėsena turėtų būti daroma pagal Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto išsamias rekomendacijas. Siekiant užtikrinti didelį vienodumo visoje Europos Sąjungoje laipsnį, šiose rekomendacijose, inter alia, turėtų būti nuostatos dėl mažiausio dažnio ir rezultatų pateikimo būdo.

               (7)

               Yra svarbu, kad šie duomenys būtų reguliariai pranešami Komisijai. Komisija užtikrins šių duomenų kaupimą duomenų bazėje, kuri bus viešai prieinama konsultacijai gauti.

               (8)

               Čekijos Respublika, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija tapo Europos Sąjungos narėmis 2004 m. gegužės 1 d. Reikėtų, kad naujos valstybės narės kiek įmanoma greičiau pradėtų dalyvauti stebėsenos programoje. Tačiau pripažįstama, kad šioms naujoms valstybėms narėms būtų tikslinga numatyti pereinamojo laikotarpio susitarimą, todėl dabartiniu metu šioms šalims nėra išsamiai rekomenduota, kaip dažnai turėtų būti daroma atsitiktinė dioksinų, furanų ir dioksinų tipo PCB buvimo pašaruose stebėsena,

         REKOMENDUOJA:

               1)

               Kad nuo 2004 m. ir iki 2006 m. gruodžio 31 d. valstybės narės vykdytų dioksinų, furanų ir dioksinų tipo PCB foninio kiekio produktuose, skirtuose gyvūnų pašarui, stebėseną, taikydamos rekomenduojamą mažiausią kasmetinės analizės ėminių ėmimo dažnį, kaip rekomenduojama I priedo lentelėje. Ėminių ėmimo dažnis turėtų būti peržiūrimas kasmet atsižvelgiant į sukauptą patirtį.

               2)

               Kad Čekijos Respublika, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija kiek įmanoma greičiau pradėtų dalyvauti dioksinų, furanų ir dioksinų tipo PCB buvimo pašaruose stebėsenos programoje. Kasmetinis ėminių ėmimo analizei dažnis Čekijos Respublikai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai, Slovėnijai ir Slovakijai bus nustatytas nuo 2005 m.

               3)

               Kad valstybės narės reguliariai pateiktų Komisijai II priede numatytą informaciją jame nurodytu formatu, kurią būtų galima kaupti duomenų bazėje. Be to, būtų tikslinga pateikti paskutiniųjų metų duomenis, gautus taikant analizės metodus, atitinkančius reikalavimus, nurodytus 2002 m. liepos 26 d. Komisijos direktyvoje 2002/70/EB, nustatančioje dioksinų ir dioksinų tipo PCB koncentracijos pašaruose nustatymo reikalavimus (3), kurie rodytų foninės koncentracijos vertes.

               4)

               Be to, jei įmanoma, valstybės narės tuose pačiuose ėminiuose nustato ne dioksinų tipo PCB.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 11 d.

            Komisijos vardu

         David BYRNE

            Komisijos narys

      (1)  OL L 140, 2002 5 30, p. 10. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2003/100/EB (OL L 285, 2003 11 1, p. 33).

      (2)  OL L 67, 2002 3 9, p. 69.

      (3)  OL L 209, 2002 8 6, p. 15.

      I PRIEDAS

         Lentelė. Kasmetinei analizei imamų ėminių rekomenduojamo mažiausio skaičiaus apžvalga. Ėminių pasiskirstymas yra pagrįstas kiekvienos šalies gamyba ir (arba) naudojimu. Ypatingas dėmesys kreipiamas į pašarines žaliavas ir kombinuotuosius pašarus, kuriems numatomas didesnis dioksinų, furanų ir dioksinų tipo PCB foninių koncentracijos verčių kitimas.

                  Suminis ėminių skaičius, rekomenduojamas kiekvienai šaliai

                  Pašarinės žaliavos, papildai, premiksai

                  Kombinuotieji pašarai

                  Augalinės kimės

                  Mineralinės medžiagos

                  Mikroelementai, rišikliai, priemonės nuo susigulėjimo

                  Premiksai, visos rūšys

                  Gyvūninės kilmės

                  Iš viso

                  Sausumos gyvūnai

                  Žuvys

                  Iš viso

                  Šalis (1)

                  Kiekis

                  Grūdinės kultūros, grūdai, jų produktai ir šalutiniai produktai

                  Aliejinių augalų sėklos, vaisiai, jų produktai ir šalutiniai produktai/Ankštinių augalų sėklos, jų produktai ir šalutiniai produktai

                  Pašarai ir stambieji pašarai

                  Kitos augalinės kilmės pašarinės žaliavos

                  Gyvūnų riebalai/Gyvūnų produktai (įskaitant pieno miltelius ir kiaušinių produktus)

                  Žuvų taukai

                  Žuvų miltai

                  Kiekis

                  Galvijai

                  Kiaulės

                  Naminiai paukščiai

                  Kita (triušiai, arkliai, naminių gyvūnų ėdalas)

                  Žuvys

                  Kiekis

                  Belgija

                  60

                  5

                  5

                  5

                  3

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  3

                  37

                  4

                  10

                  5

                  2

                  2

                  23

                  Danija

                  107

                  5

                  5

                  5

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  24

                  23

                  78

                  4

                  10

                  3

                  2

                  10

                  29

                  Vokietija

                  163

                  20

                  12

                  11

                  9

                  9

                  9

                  8

                  10

                  3

                  3

                  94

                  24

                  19

                  14

                  4

                  8

                  69

                  Graikija

                  53

                  5

                  5

                  3

                  2

                  2

                  2

                  3

                  3

                  4

                  3

                  32

                  2

                  2

                  2

                  1

                  14

                  21

                  Ispanija

                  135

                  8

                  6

                  5

                  7

                  8

                  8

                  8

                  6

                  5

                  9

                  70

                  12

                  21

                  14

                  8

                  10

                  65

                  Prancūzija

                  232

                  28

                  19

                  28

                  11

                  11

                  11

                  12

                  7

                  4

                  5

                  136

                  15

                  19

                  32

                  15

                  15

                  96

                  Airija

                  56

                  5

                  3

                  5

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  33

                  7

                  3

                  3

                  3

                  5

                  21

                  Italija

                  117

                  10

                  7

                  12

                  5

                  5

                  5

                  7

                  5

                  4

                  3

                  63

                  12

                  6

                  14

                  7

                  15

                  54

                  Liuksemburgas

                  33

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  2

                  2

                  1

                  1

                  19

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  14

                  Nyderlandai

                  111

                  5

                  5

                  5

                  7

                  8

                  8

                  7

                  5

                  3

                  3

                  56

                  14

                  19

                  13

                  6

                  3

                  55

                  Austrija

                  47

                  5

                  5

                  5

                  2

                  2

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  33

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  14

                  Portugalija

                  50

                  3

                  5

                  5

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  33

                  4

                  3

                  5

                  2

                  3

                  17

                  Suomija

                  48

                  5

                  3

                  5

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  33

                  3

                  3

                  3

                  2

                  4

                  15

                  Švedija

                  49

                  5

                  3

                  6

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  34

                  4

                  3

                  3

                  2

                  3

                  15

                  Jungtinė Karalystė

                  158

                  10

                  10

                  10

                  6

                  6

                  6

                  10

                  4

                  10

                  8

                  80

                  15

                  7

                  13

                  10

                  33

                  78

                  Viso ES

                  1 417

                  122

                  96

                  113

                  65

                  70

                  70

                  79

                  64

                  76

                  76

                  831

                  126

                  131

                  130

                  68

                  131

                  586

                  Islandija

                  67

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  2

                  3

                  19

                  16

                  53

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  14

                  Norvegija

                  127

                  5

                  5

                  5

                  3

                  3

                  3

                  5

                  3

                  13

                  15

                  60

                  3

                  3

                  3

                  2

                  56

                  67

                  Viso EEE

                  1 611

                  130

                  104

                  121

                  70

                  74

                  74

                  86

                  70

                  108

                  107

                  944

                  132

                  137

                  136

                  72

                  190

                  667

         (1)  Čekijos Respublika, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija tapo Europos bendrijos narėmis 2004 m. gegužės 1 d. Reikėtų, kad naujos valstybės narės kiek įmanoma greičiau pradėtų dalyvauti stebėsenos programoje. Tačiau pripažįstama, kad šioms naujoms valstybėms narėms būtų tikslinga numatyti pereinamojo laikotarpio tvarką, todėl šioms šalims nėra išsamiai rekomenduota, kaip dažnai turėtų būti daroma atsitiktinė esamų dioksinų, furanų ir dioksinų tipo PCB pašaruose stebėsena.

      II PRIEDAS
      A.   Dioksinų, furanų, dioksinų tipo PCB ir kitų PCB kiekio pašaruose analizės rezultatų formos aiškinamosios pastabos
      1.   Bendroji informacija apie analizuojamus ėminius
      Šalis: valstybės narės, kurioje buvo vykdyta stebėsena, pavadinimas.
      Metai: stebėsenos vykdymo metai.
      Produktas: analizuoti pašarai. Jei įmanoma, vartokite pašarinių žaliavų terminus, pateiktus 1996 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvoje 1996/25/EB dėl pašarinių žaliavų apyvartos (1). Kombinuotųjų pašarų atveju būtų labai naudinga informacija apie sudėtį.
      Prekybos etapas: produkto (ėminio) rinkimo vieta.
      Rezultatų išraiška: rezultatai turi būti pranešami pagal produktus. Rezultatai turi būti išreikšti produktui, kuriam buvo nustatytos didžiausios koncentracijos vertės (pašarui, kuriame drėgmės kiekis 12 %, Direktyva 2002/32/EB). Jei analizuojami ne dioksinų tipo PCB, koncentracijos vertes labai rekomenduojama išreikšti tuo pačiu būdu.
      Ėminio ėmimo būdas: atsitiktinis ėminių ėmimas. Galima pateikti tikslinio ėminių ėmimo rezultatus, tačiau turi būti aiškiai nurodyta, kad ėminių ėmimas buvo tikslinis ir nebūtinai rodo normalias fonines koncentracijos vertes.
      Metodai: nurodyti taikytą metodą.
      Akredituotas: nurodoma, ar analizės metodas yra akredituotas ar ne.
      Neapibrėžtis (%): metodui būdingos neapibrėžties procentinės dalys.
      2.   Speciali informacija apie analizuojamą ėminį
      Ėminių skaičius: tos pačios rūšies analizuojamo produkto ėminių skaičius. Jei turite rezultatus apie ėminius, kurių yra daugiau nei yra pažymėta skilčių, formos gale pridėkite naujas skiltis su skaičiumi.
      Gamybos būdas: įprastas/ekologinis (kiek įmanoma detaliau).
      Vieta: jei tinka, sritis arba regionas, kuriame ėminys buvo paimtas, jei įmanoma, nurodant, ar tai yra kaimo rajonas, miesto rajonas, pramoninė zona, uostas, atviroji jūra ir t. t. Pvz., Briuselis – miesto rajonas, Viduržemio jūra – atviroji jūra.
      Mėginių skaičius: jei analizuojamas jungtinis ėminys, turėtų būti nurodytas mėginių skaičius (atskirų mėginių skaičius). Jei analizės rezultatas yra pagrįstas tik vienu ėminiu, turėtų būti nurodytas 1. Jungtinio ėminio mėginių skaičius gali būti skirtingas, todėl prašome tai nurodyti kiekvienam ėminiui.
      Riebalų kiekis (%): riebalų kiekio ėminyje procentinės dalys (jei yra).
      Drėgmės kiekis (%): drėgmės kiekio ėminyje procentinės dalys (jei yra).
      3.   Rezultatai
      Dioksinai, furanai, dioksinų tipo PCB: kiekvieno giminingojo junginio rezultatai turėtų būti pateikti ppt – nanogramais/kilogramui (ng/kg).
      Ne dioksinų tipo PCB: kiekvieno giminingojo junginio rezultatai turėtų būti pateikti ppb – mikrogramais/kilogramui (μg/kg).
      LOQ: kiekybinio apskaičiavimo riba ng/kg arba μg/kg (ne dioksinų tipo PCB).
      LOD: radimo riba ng/kg arba μg/kg (ne dioksinų tipo PCB).
      Jei analizuojamų giminingųjų junginių koncentracija mažesnė kaip LOD (radimo riba), rezultatų langelyje turėtų būti įrašyta < LOD (LOD turėtų būti pateikiama kaip vertė). Jei analizuojamų giminingųjų junginių koncentracija mažesnė kaip LOQ (kiekybinio apskaičiavimo riba), langelyje turėtų būti įrašyta < LOQ (LOQ turėtų būti pateikiama kaip vertė).
      Jei be PCB-7 ir dioksinų tipo PCB analizuojami kiti PCB giminingieji junginiai, į formą turi būti įrašytas PCB giminingojo junginio numeris, pvz., 31, 99, 110 ir t. t. Jei ėminys analizuojamas nustatant PCB giminingųjų junginių daugiau nei yra pažymėtų eilučių, formos apačioje tiesiog pridedamos naujos eilutės.
      4.   Pastabos
      Be taikomo ekstrahavimo riebalais metodo, ši vieta dar turi būti naudojama papildomoms atitinkamoms pastaboms apie pateiktus duomenis įrašyti.
      B.   Pašaruose esančių dioksinų, furanų, dioksinų tipo PCB ir kitų PCB giminingųjų junginių specifinių analizės rezultatų pateikimo forma

         (1)  OL L 125, 1996 5 23, p. 35. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 806/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 1).


2007 m. birželio 21 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl derybų dėl pamatinio sprendimo dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija eigos (2007/2067(INI))


title: 2006 m. gegužės 11 d. ELPA priežiūros institucijos rekomendacija Nr. 143/06/COL dėl 2006 m. monitoringo programos, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų neviršijamos didžiausios leistinos pesticidų likučių koncentracijos vertės grūduose ir tam tikruose kituose augalinės kilmės produktuose bei ant jų, ir dėl 2007 m. nacionalinių monitoringo programų

text:
               21.12.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 366/87

      ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS REKOMENDACIJA

   Nr. 143/06/COL
   2006 m. gegužės 11 d.
   dėl 2006 m. monitoringo programos, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų neviršijamos didžiausios leistinos pesticidų likučių koncentracijos vertės grūduose ir tam tikruose kituose augalinės kilmės produktuose bei ant jų, ir dėl 2007 m. nacionalinių monitoringo programų
   ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,
   atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimą, ypač į jo 109 straipsnį ir 1 protokolą,
   atsižvelgdama į ELPA šalių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo, ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 1 protokolą,
   atsižvelgdama į EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 38 punkte nurodytą teisės aktą (1986 m. liepos 24 d. Tarybos direktyva 86/362/EEB dėl pesticidų likučių grūduose ir ant jų didžiausių koncentracijų nustatymo
       (1)), su paskutiniais pakeitimais ir suderintą su EEE susitarimu 1 protokolu, ypač į jo 7 straipsnio 2 dalies b punktą,
   atsižvelgdama į EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 54 punkte nurodytą teisės aktą (1990 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyva 90/642/EEB dėl didžiausių pesticidų likučių koncentracijų tam tikruose augalinės kilmės produktuose ir ant jų, įskaitant vaisius ir daržoves, nustatymo
       (2)), su paskutiniais pakeitimais ir suderintą su EEE susitarimu jo 1 protokolu, ypač į jo 4 straipsnio 2 dalies b punktą,
   kadangi:

               (1)

               ELPA priežiūros institucija turėtų laipsniškai sukurti tokią sistemą, kuri sudarytų sąlygas įvertinti maisto produktuose esančių pesticidų kiekį. Siekiant atlikti patikimus įvertinimus, reikalingi duomenys apie pesticidų likučių kontrolę tam tikruose maisto produktuose, kurie sudaro europiečių mitybos pagrindą. Visuotinai pripažįstama, kad europiečių mitybos pagrindą sudaro apytikriai 20–30 maisto produktų.
               Atsižvelgiant į atskirų valstybių išteklius pesticidų likučių monitoringo srityje, pagal koordinuotą monitoringo programą ELPA valstybės kasmet gali atlikti tik aštuonių produktų mėginių analizę. Pesticidų naudojimo pakitimas yra pastebimas per trejus metus. Todėl kiekvieno pesticido kontrolė turėtų būti atliekama 20–30 maisto produktų per keletą trimečių laikotarpių.

               (2)

               2006 m. turėtų būti atliekama visų pesticidų, kuriems taikoma ši rekomendacija, likučių kontrolė, nes gautais duomenimis bus galima pasinaudoti apskaičiuojant pesticidų likučių dabartinius kiekius maisto produktuose.

               (3)

               Kiekvieno koordinuoto monitoringo metu, nustatant mėginių skaičių, būtina nuosekliai taikyti statistinės analizės metodus. Tokios teorijos taikymą nustatė Maisto kodekso komisija (3). Remiantis binominiu tikimybių paskirstymu, gali būti paskaičiuota, kad 613 mėginių analizė su didesniu nei 99 % patikimumo laipsniu sudaro galimybę aptikti pesticidų likučių turintį mėginį, viršijantį nustatymo ribą (NR), jei mažiau nei 1 % augalinės kilmės produktų sudėtyje yra šią ribą viršijančių pesticidų likučių. Šių mėginių rinkimas turėtų būti proporcingai paskirstytas visoms Europos ekonominės erdvės šalims atsižvelgiant į gyventojų ir vartotojų skaičių; per vienerius metus turėtų būti paimta mažiausiai 12 kiekvieno maisto produkto mėginių.

               (4)

               Gairės dėl pesticidų likučių tyrimui taikomos kokybės kontrolės tvarkos paskelbtos Europos Komisijos tinklalapyje (4). Susitarta, kad šios gairės turi būti taikomos ELPA šalių laboratorijose ir nuolat būti peržiūrimos atsižvelgiant į patirtį, įgytą monitoringo programose.

               (5)

               Į EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 54zz punkte nurodytame teisės akte (2002 m. liepos 11 d. Komisijos direktyva 2002/63/EB, nustatanti Bendrijos mėginių ėmimo metodus oficialiai kontroliuojant pesticidų likučius augalinės ir gyvūninės kilmės produktuose ir ant jų bei panaikinanti Direktyvą 79/700/EEB
                   (5)) nustatytus mėginių ėmimo metodus ir tvarką sudaro ir Maisto kodekso komisijos nustatyti metodai ir tvarka.

               (6)

               Direktyvos 90/642/EEB 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir Direktyvos 86/362/EEB 7 straipsnio 2 dalies a punkte reikalaujama, kad ELPA valstybės nurodytų kriterijus, kuriais remdamosi jos parengė nacionalines patikrinimo programas. Tokia informacija turėtų apimti kriterijus, taikomus nustatant imtinų mėginių skaičių, atliktinus tyrimus, ribas, kurias viršijus pranešama apie likučius, kriterijus, pagal kuriuos šios ribos buvo nustatytos, ir išsamius duomenis apie tyrimus atliekančių laboratorijų akreditaciją pagal EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 54n punkte nurodytą teisės aktą (1993 m. spalio 29 d. Tarybos direktyva 93/99/EEB dėl papildomų oficialios maisto produktų kontrolės priemonių
                   (6)), su pakeitimais. Taip pat turėtų būti nurodytas pažeidimų skaičius ir pobūdis bei priemonės, kurių imtasi.

               (7)

               Didžiausios likučių koncentracijos vertės kūdikių maiste nustatytos pagal EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 54a punkte nurodyto teisės akto (1991 m. gegužės 14 d. Komisijos direktyva 91/321/EEB dėl mišinių kūdikiams iki 4–6 mėnesių ir mišinių kūdikiams, vyresniems kaip 4 mėnesių
                   (7)), su pakeitimais 6 straipsnį ir EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 54zl punkte nurodyto teisės akto (1996 m. vasario 16 d. Komisijos direktyva 96/5/EB dėl perdirbtų grūdinių maisto produktų ir maisto kūdikiams bei mažiems vaikams
                   (8)), su pakeitimais 6 straipsnį.

               (8)

               Informacija apie monitoringo programų rezultatus labiausiai tinka apdorojimui, saugojimui ir perdavimui elektroniniais būdais. EB valstybių narių duomenų perdavimui Komisijai elektroniniu paštu buvo sukurtos formos. ELPA šalys galėtų naudoti tokį pat formatą, todėl savo ataskaitas ELPA priežiūros institucijai jos turėtų siųsti standartine forma. Toliau tobulinti šį standartinį formatą veiksmingiausia būtų parengus gaires.

               (9)

               Šioje rekomendacijoje numatytos priemonės atitinka ELPA priežiūros institucijai padedančio ELPA maisto produktų komiteto nuomonę,

         ELPA ŠALIMS REKOMENDUOJA:

               1.

               Imti mėginius ir atlikti šios rekomendacijos I priede nurodytų produktų (pesticidų) likučių junginių analizę, paimant tokį mėginių skaičių, kuris atitiktų nacionalinę, EEE ir trečiųjų šalių dalį ELPA šalies rinkoje.
               Mėginių ėmimo procedūra, įskaitant vienetų skaičių, turėtų būti suderinta su EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 54zz punkte nurodytu teisės aktu (direktyva 2002/63/EB).

               2.

               Didelį pavojų keliančių pesticidų, t. y. kuriems yra nustatyta ūmaus veikimo dozė (ŪVD) (pvz., OP-esterių, endosulfano ir N-metilo karbamatų) mėginių ėmimas turėtų būti atliekamas taip, kad būtų atrinkti du laboratoriniai mėginiai. Jei pirminiame laboratoriniame mėginyje aptinkamas ieškomo pesticido likutis, antrinio mėginio vienetai turėtų būti tiriami atskirai. Tai taikoma šiems produktams:

                           —

                           baklažanams,

                           —

                           vynuogėms (9),

                           —

                           bananams,

                           —

                           pipirams.

                     Tam tikrai šių produktų mėginių daliai taip pat turėtų būti atlikta atskirų vienetų individuali analizė antriniame laboratoriniame mėginyje, jei tokie pesticidai būtų nustatyti pirmajame mėginyje ir ypač tuo atveju, jei tai būtų vieno gamintojo produkcija.

               3.

               Iš viso I priede nurodyto mėginių skaičiaus kiekviena ELPA šalis turi paimti ir ištirti:

                           (a)

                           ne mažiau kaip dešimt kūdikių maisto, kurio pagrindą sudaro daržovės, vaisiai ar grūdai, mėginių;

                           (b)

                           tam tikrą ekologinės produkcijos mėginių skaičių (jei įmanoma, bent vieną mėginį), atsižvelgiant į tai, kokią dalį ši ekologinė produkcija sudaro kiekvienos ELPA šalies rinkoje.

               4.

               Ne vėliau kaip iki 2007 m. rugpjūčio 31 d. pateikti ataskaitas apie mėginių, kuriuose buvo tiriamas I priede nustatytas produkto/pesticido likučių derinys, tyrimo rezultatus, nurodant:

                           (a)

                           taikytus analizės metodus ir pasiektas koncentracijos vertes, laikantis tyrimo kokybės kontrolės procedūrose nurodytos pesticidų likučių kokybės kontrolės tvarkos;

                           (b)

                           pažeidimų skaičių, jų pobūdį ir priemones, kurių imtasi.

               5.

               Ataskaita turėtų būti pateikta forma, įskaitant elektroninę formą, pagal EFTA šalims skirtą orientacinį dokumentą (10) dėl rekomendacijų įgyvendinimo monitoringo programų srityje.
               Ekologiško maisto mėginių analizės rezultatai turėtų būti pateikti atskirame duomenų lape.

               6.

               Ne vėliau kaip iki 2006 m. rugpjūčio 31 d. išsiųsti ELPA priežiūros institucijai ir kitoms ELPA šalims visą pagal Direktyvos 86/362/EEB 7 straipsnio 3 dalį ir Direktyvos 90/642/EEB 4 straipsnio 3 dalį reikalaujamą informaciją apie 2005 m. atliktą monitoringą, siekiant bent jau imant kontrolinius mėginius užtikrinti, kad būtų neviršijamos didžiausios leistinos pesticidų likučių koncentracijos vertės, įskaitant:

                           (a)

                           nacionalinių programų dėl pesticidų likučių rezultatus;

                           (b)

                           informaciją apie laboratorijų kokybės kontrolę, ypač informaciją apie tuos gairių dėl pesticidų likučių tyrimui taikomos kokybės kontrolės aspektus, kurių jos negalėjo pritaikyti arba kuriuos taikant joms iškilo sunkumų;

                           (c)

                           informaciją apie tyrimus atliekančių laboratorijų akreditaciją pagal Direktyvos 93/99/EEB 3 straipsnio nuostatas (įskaitant informaciją apie akreditacijos sritį, akreditacijos įstaigą ir akreditacijos pažymėjimo kopiją);

                           (d)

                           informaciją apie kvalifikacijos tikrinimo ir tarplaboratorinius testus, kuriuose tyrimų laboratorija dalyvavo.

               7.

               Ne vėliau kaip iki 2006 m. rugsėjo 30 d. atsiųsti ELPA priežiūros institucijai nacionalines programas didžiausioms leistinoms pesticidų likučių koncentracijoms, nustatytoms Direktyvomis 90/642/EEB ir 86/362/EEB, kontroliuoti, įskaitant informaciją apie:

                           (a)

                           kriterijus, kurie buvo taikomi nustatant mėginių skaičių ir tyrimus, kuriuos būtina atlikti;

                           (b)

                           pasiektas ribas, kurias viršijus pranešama apie likučius, ir kriterijus, pagal kuriuos šios ribos buvo nustatytos;

                           (c)

                           išsamią informaciją apie tyrimus atliekančių laboratorijų akreditavimą pagal Direktyvą 93/99/EEB.

      Ši rekomendacija skirta Islandijai, Lichtenšteinui ir Norvegijai.
      Priimta Briuselyje, 2006 m. gegužės 11 d.

            ELPA priežiūros institucijos vardu

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            Kolegijos narys

         Niels FENGER

            Kolegijos narys Direktorius

      (1)  OL L 221, 1986 8 7, p. 37. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2006/92/EB (OL L 311, 2006 11 10, p. 31).

      (2)  OL L 350, 1990 12 14, p. 71. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2006/92/EB.

      (3)  Maisto kodeksas, „Pesticidų likučiai maisto produktuose“, Roma, 1994, ISBN 92-5-203271-1; II tomas, p. 372.

      (4)  Dokumento numeris SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm.

      (5)  OL L 187, 2002 7 16, p. 30.

      (6)  OL L 290, 1993 11 24, p. 14). Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

      (7)  OL L 175, 1991 7 4, p. 35. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/14/EB (OL L 41, 2003 2 14, p. 37).

      (8)  OL L 49, 1996 2 28, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/13/EB (OL L 41, 2003 2 14, p. 33).

      (9)  Vynuogių vienetu (t. y. standartine keke) laikomas apie 555 g svoris.

      (10)  Kasmet pateikiamos Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui (MGGSNK), kuris į jas atsižvelgia.

      I PRIEDAS
      Pesticidų (produktų) deriniai, kuriuos būtina stebėti

                  Tirtini pesticidų likučiai

                  2006 m.

                  2007 m. (1)

                  2008 m. (1)

                  Acefatas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Acetamipridas

                      (5)

                      (3)

                  Aldikarbas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Metilazinfosas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Azoksistrobinas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Benomilo grupė

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Bifentrinas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Bromopropilatas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Bupirimatas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Buprofezinas

                      (5)

                      (3)

                  Kaptanas + Folpetas
                  Kaptanas
                  Folpetas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Karbarilas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Chloromekvatas (2)

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Chlorotalonilas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Chloroprofamas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Chloropirifosas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Metilchloropirifosas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Cipermetrinas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Ciprodinilas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Deltametrinas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Diazinonas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Dichlofluanidas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Dichlorvosas

                      (5)

                      (3)

                  Dikofolis

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Dimetoatas + Ometoatas
                  Dimetoatas
                  Ometoatas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Difenilaminas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Endosulfanas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Fenheksamidas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Fenitrotionas

                      (5)

                      (3)

                  Fludioksinilas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Imazalilas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Imidaklopridas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Indoksakarbas

                      (5)

                      (3)

                  Iprodionas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Iprovalikarbas

                      (5)

                      (3)

                  Metilkrezoksimas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Lambda-cihalotrinas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Malationas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Manebo grupė

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Mepanipirimas

                      (5)

                      (3)

                  Metamidofosas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Metalaksilas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Metidationas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Metiokarbas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Metomilas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Miklobutanilas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Metiloksidemetonas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Parationas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Penkonazolas

                      (5)

                      (3)

                  Fozalonas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Pirimikarbas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Metilpirimifosas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Prochlorazas

                      (5)

                      (3)

                  Procimidonas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Profenofosas

                      (5)

                      (3)

                  Propargitas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Piretrinas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Pirimetanilas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Piriproksifenas

                      (5)

                      (3)

                  Kvenoksifenas

                      (5)

                      (3)

                  Spiroksaminas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Tebukonazolas

                      (5)

                      (3)

                  Tebufenozoidas

                      (5)

                      (3)

                  Tiabendazolas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Metiltolkloflosas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Tolilfluanidas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Triadimefonas + Triadimenolas Triadimefonas Triadimenolas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

                  Vinklozolinas

                      (4)

                      (5)

                      (3)

         (1)  Preliminariai nustatyta 2007 ir 2008 metams, atsižvelgiant į programas, kurios tiems metams bus rekomenduotos.

         (2)  Chlormekvatas turėtų būti tiriamas tik kriaušėse ir grūduose.

         (3)  Kriaušės, pupelės (šviežios arba sušaldytos), bulvės, morkos, apelsinai arba mandarinai, špinatai (švieži arba sušaldyti), ryžiai ir agurkai.

         (4)  Žiediniai kopūstai, saldieji pipirai (paprika), kviečiai, baklažanai, vynuogės, žirniai (švieži arba sušaldyti, be ankščių), bananai ir apelsinų sultys. ELPA šalys turėtų nurodyti, iš ko pagamintos apelsinų sultys: koncentrato ar šviežių vaisių.

         (5)  Obuoliai, pomidorai, salotos, braškės, porai, gūžiniai kopūstai, rugiai arba avižos, persikai, įskaitant nektarinus ir panašius hibridus.