title: 2007 m. lapkričio 15 d. Europos centrinio banko rekomendacija, skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Central Bank of Cyprus išorės auditoriaus (ECB/2007/12)

text:
               20.11.2007

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 277/1

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA

   2007 m. lapkričio 15 d.
   skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Central Bank of Cyprus išorės auditoriaus
   (ECB/2007/12)
   (2007/C 277/01)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau — ECBS statutas), ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Europos centrinio banko (ECB) ir Eurosistemos nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomas išorės auditorius, kurį rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba.

               (2)

               Pagal 2007 m. liepos 10 d. Tarybos sprendimo 2007/503/EB, pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį dėl bendros valiutos įvedimo Kipre 2008 m. sausio 1 d. (1) 1 straipsnį, Kipras dabar atitinka būtinas sąlygas įvesti eurą, o Kiprui taikyta leidžianti nukrypti nuostata, nurodyta 2003 m. Stojimo akto 4 straipsnyje, panaikinama nuo 2008 m. sausio 1 d.

               (3)

               Pagal 2007 m. įstatymo 34(I), iš dalies pakeičiančio 2002 ir 2003 m. Central Bank of Cyprus įstatymus, kuris įsigalioja 2008 m. sausio 1 d., 60 skirsnio 1 dalies a punktą, Central Bank of Cyprus metinės finansinės ataskaitos auditas atliekamas vadovaujantis ECBS statuto 27 straipsniu.

               (4)

                  Central Bank of Cyprus nepriklausomu išorės auditoriumi 2008–2012 finansiniams metams pasirinko PricewaterhouseCoopers Limited,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   Rekomenduojama skirti PricewaterhouseCoopers Limited Central Bank of Cyprus išorės auditoriumi 2008–2012 finansiniams metams.

      Priimta Frankfurte prie Maino, 2007 m. lapkričio 15 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OL L 186, 2007 7 18, p. 29.


title: 2012/90/ES: 2012 m. vasario 14 d. Komisijos rekomendacija dėl informacijos, kuri reikalinga miško dauginamųjų medžiagų siuntoms identifikuoti, ir informacijos, kurią būtina nurodyti tiekėjo etiketėje ar dokumente, pateikimo gairių

text:
               16.2.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 43/38

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA
   2012 m. vasario 14 d.
   dėl informacijos, kuri reikalinga miško dauginamųjų medžiagų siuntoms identifikuoti, ir informacijos, kurią būtina nurodyti tiekėjo etiketėje ar dokumente, pateikimo gairių
   (2012/90/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               1999 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyvos 1999/105/EB dėl prekybos miško dauginamąja medžiaga (1) 13 straipsnyje nustatyta, kokia informacija turi būti naudojama kiekvienai miško dauginamosios medžiagos (toliau – MDM) siuntai identifikuoti. Be to, tos direktyvos 14 straipsnyje nustatyta, kokia informacija turi būti nurodyta tiekėjo etiketėje arba dokumente. Tačiau nenustatytos šios informacijos pateikimo taisyklės;

               (2)

               todėl visoje Sąjungoje informacija tiekėjo etiketėje arba dokumente pateikiama labai skirtingai. Kelios valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai pranešė, kad dėl skirtingų kalbų ir skirtingų informacijos pateikimo formų su valstybių narių tarpusavio prekyba susiję suinteresuotieji subjektai tiekėjų etiketes arba dokumentus dažnai supranta skirtingai;

               (3)

               tačiau Direktyvoje 1999/105/EB nenurodytas teisinis pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija galėtų nustatyti teisiškai privalomas nuostatas, kuriomis būtų siekiama suderinti tiekėjų etiketes arba dokumentus, kad iškiltų kuo mažiau minėtų sunkumų. Todėl tikslinga priimti informacijos pateikimo tiekėjo etiketėje arba dokumente rekomendacines gaires, kad šią informaciją būtų galima lengviau suprasti visose valstybėse narėse;

               (4)

               pagal 2002 m. rugsėjo 6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1598/2002, nustatančio išsamias Tarybos direktyvos 1999/105/EB taikymo taisykles dėl oficialių įstaigų teikiamos administracinės savitarpio pagalbos (2), 1 straipsnį valstybės narės, kurioje įsisteigęs tiekėjas, oficiali įstaiga pateikia informaciją valstybės narės, kurioje įsisteigęs gavėjas, oficialiai įstaigai, kai MDM vežamos iš vienos valstybės į kitą. Ši informacija teikiama standartinio informacijos pateikimo formato „informaciniu dokumentu“ ir, kaip nustatyta to reglamento priede, drauge su suderintu kodu, naudojamu skirtingiems punktams identifikuoti;

               (5)

               atsižvelgiant į tai, kad nepranešta apie „informacinio dokumento“ naudojimo sunkumus ir į tai, kad dalis pagal Direktyvos 1999/105/EB 14 straipsnį tiekėjo etiketėje arba dokumente reikalaujamos nurodyti informacijos taip pat reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1598/2002 1 straipsnį „informaciniame dokumente“, manoma, kad tikslinga naudoti skaitmeninį kodą skirtingiems tiekėjo etiketės arba dokumento, panašaus į nurodytąjį Reglamento (EB) Nr. 1598/2002 priede, punktams identifikuoti;

               (6)

               vis dėlto šiose gairėse nustatytų kodų eilės tvarka ir turinys turėtų būti pagrįstas reikalavimais dėl MDM siuntų prekybos ir tiekėjų etiketės arba dokumento turinio, kaip nustatyta Direktyvos 1999/105/EB 13 ir 14 straipsniuose;

               (7)

               šiose gairėse turėtų būti atsižvelgta į 2 konstatuojamoje dalyje nurodytus skirtumus, kad būtų palengvinta prekyba ir dalijimasis informacija;

               (8)

               be to, pagal šią rekomendaciją valstybių narių taikomos nacionalinės priemonės turėtų būti nustatytos skaidriai ir atitikti siekiamą tikslą,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               1.

               Rengdamos nacionalines priemones dėl informacijos, kuri turi būti nurodyta tiekėjo etiketėje arba dokumente, kaip nurodyta Direktyvos 1999/105/EB 14 straipsnyje, pateikimo būdo, valstybės narės turėtų atsižvelgti į šios rekomendacijos priede nustatytas gaires.

               2.

               Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 14 d.

            Komisijos vardu

         John DALLI

            Komisijos narys

      (1)  OL L 11, 2000 1 15, p. 17.

      (2)  OL L 240, 2002 9 7, p. 39.

      PRIEDAS
      A.   Bendrieji nacionalinių priemonių nustatymo principai

      1.   Skaidrumas

      Nacionalinės priemonės, susijusios su miško dauginamosios medžiagos (toliau – MDM) prekybai reikalingos informacijos, kuri turi būti nurodyta tiekėjo etiketėje arba dokumente, pateikimu, turėtų būti rengiamos skaidriai ir bendradarbiaujant su visais suinteresuotaisiais subjektais. Valstybės narės turėtų taip pat užtikrinti bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis, kad galėtų padėti sumažinti sunkumus, su kuriais susiduria suinteresuotieji subjektai dėl to, kad ši informacija pateikiama skirtingais būdais.
      2.   Proporcingumas

      Pagal šią rekomendaciją priimtos nacionalinės priemonės turėtų atitikti siekiamą tikslą, t. y. palengvinti skirtingais formatais ir kalbomis pateikiamos informacijos supratimą. Dėl šių priemonių miškų savininkai ir medelynai neturėtų patirti papildomos naštos.
      Pasirenkant priemones reikėtų atsižvelgti į regioninius ir vietos suvaržymus bei savybes, kaip antai tiekėjo ir naudotojo įmonių pobūdį ir dydį, prekybos galimybes ir vietos, nacionalinę ir Sąjungos ir tiekėjo tvarkymo praktiką. Jos turėtų atitikti prekybos lygį, priklausomai nuo regioninių ir nacionalinių ypatumų, visų pirma MDM vietos poreikių. Šios priemonės galėtų būti priimtos kaip nacionalinės taisyklės, rekomendacijos arba gairės, skirtos MDM tiekėjams.
      B.   Atitinkamų tiekėjo etiketės arba dokumento punktų identifikavimo kodai

      Punktai, kurie turi būti pateikti tiekėjo etiketėje arba dokumente, turėtų būti išdėstyti taip, kaip išvardyta toliau pateiktos lentelės kairiajame stulpelyje pagal Direktyvos 1999/105/EB 13 ir 14 straipsniuose nurodytą eilės tvarką. C dalyje gali būti įrašyti kai kurie papildomi punktai, jei tinkama, atsekamumo ir informacijos tikslais.
      Suderinti identifikaciniai numeriai turėtų būti naudojami ir pateikiami kaip toliau pateiktos lentelės dešiniajame stulpelyje išvardyti numeriai ir kodai, naudojami kaip atitinkamo kairiajame stulpelyje pateikto teksto skaitmeninė išraiška. Kadangi šie numeriai skirti tam, kad būtų lengviau gauti ir atpažinti informaciją, jie turėtų būti pateikiami drauge su šia informacija nurodant visus pilnus ar sutrumpintus kairiojo stulpelio žodžius, kurie paprastai naudojami tiekėjų etiketėse arba dokumentuose.
      Šie atitinkami suderinti identifikaciniai kodai kiekviename tiekėjo etiketės ar dokumento punkte turėtų būti parašyti pajuodintu šriftu.

                  Tiekėjo etiketėje arba dokumente nurodytas numeris

                  A.   Direktyvos 1999/105/EB 130105 straipsnyje išdėstyti reikalavimai

                  Pagrindinio sertifikato kodas ir numeris

                     3

                  Botaninis pavadinimas

                     6

                  Kategorija

                                 8a

                              „nustatytas šaltinis“

                                 8b

                              „atrinkta“

                                 8c

                              „atitinkanti (kokybės) reikalavimus“

                                 8d

                              „išbandyta“

                  Tikslas

                                 10a

                              „įvairi miškininkystė“

                                 10b

                              „kita“

                  Sėklinės bazės rūšis

                                 9a

                              „sėklų šaltinis“

                                 9b

                              „medynas“

                                 9c

                              „sėklinė plantacija“

                                 9d

                              „šeimų tėvai“

                                 9e

                              „klonas“

                                 9f

                              „klonų mišinys“

                  Registro nuoroda arba provenencijos regiono tapatybės kodas

                     11

                  Provenencijos regionas – kategorijų „šaltinio tapatybė nustatyta“ ir „atrinkta“ dauginamoji medžiaga arba kita dauginamoji medžiaga, jei tinka

                     13

                  Jei tinka, nurodyti, ar medžiaga yra autochtoninės ar vietinės, neautochtoninės ar nevietinės, ar nežinomos kilmės

                                 12a

                              „autochtoninė (vietinė)“

                                 12b

                              „neautochtoninė (nevietinė)“

                                 12c

                              „nežinoma“

                  Sėklų atveju nurodomi subrendimo metai

                     17

                  Sodmenų – sėjinukų arba ūgelių – amžius, nesvarbu, ar tai pakirstos jų šaknys ar jie persodinti, ar sudėti į konteinerius

                     16

                  Sodmenų – sėjinukų arba ūgelių – tipas, nesvarbu, ar tai pakirstos jų šaknys ar jie persodinti, ar sudėti į konteinerius

                                 7a

                              „sėklos“

                                 7b

                              „augalų dalys“

                                 7c

                              „sodmenys (nuogos šaknys)“

                                 7d

                              „sodmenys (konteineriai)“

                  Ar dauginamoji medžiaga genetiškai modifikuota

                                 18a

                              „taip“

                                 18b

                              „ne“

                  B.   Direktyvos 1999/105/EB 14 straipsnyje išdėstyti reikalavimai

                  Pagrindinio sertifikato, išduoto pagal Direktyvos 1999/105/EB 12 straipsnį, numeris (-iai) arba kito dokumento, kuris pateikiamas pagal tos direktyvos 12 straipsnio 3 dalį, nuoroda

                     3

                  Tiekėjo pavadinimas

                     4

                  Tiekiamas kiekis

                     15

                  Kategorijos „išbandyta“ dauginamoji medžiaga, kurios sėklinė bazė patvirtinta pagal Direktyvos 1999/105/EB 4 straipsnio 5 dalį, žymima „laikinai patvirtinta“

                     8x

                  Ar medžiaga buvo dauginta vegetatyviniu būdu

                                 19a

                              „taip“

                                 19b

                              „ne“

                     Direktyvos 1999/105/EB 14 straipsnio 4 dalyje nurodyto sėklų kiekio viršijimo atveju

                  Švarumas: kokią produkto, kuris parduodamas kaip sėklų siunta, masės dalį, išreikštą procentais, sudaro švarios sėklos, kitos sėklos ir neutrali medžiaga.

                     22

                  Švarių sėklų daigumo procentas arba, jeigu daigumo procento nustatyti neįmanoma ar praktiškai nepagrįsta, gyvybingų sėklų procentas, nustatytas naudojant konkretų apskaičiavimo metodą.

                     23

                  1 000 švarių sėklų masė

                     24

                  Produkto, kuris parduodamas kaip sėklos, kilograme esančių daigių sėklų skaičius arba, jeigu jo nustatyti neįmanoma ar praktiškai nepagrįsta, gyvybingų sėklų skaičius kilograme.

                     25

                     Tuopų (populus spp.) (augalų dalis) atveju

                  Stiebo ūgelių klasė (EC 1/EC 2)

                     26

                  Atžalų klasė (N1/N2 – S1/S2)

                     27

                  C.   Galimi papildomi punktai atsekamumo ir informacijos tikslais

                  Tiekėjo dokumento numeris

                     1

                  Vidaus (tiekėjo) siuntos numeris

                     1a

                  MDM išsiuntimo data

                     2

                  Tikslus tiekėjo adresas

                     4

                  Gavėjo vardas, pavardė arba pavadinimas ir adresas

                     5

                  Provenencijos regiono arba vietovės šalis

                     13

                  Sėklinės bazės, jei ji neautochtoninė arba nevietinė, kilmė

                     14


				|

		52013DC0391

			Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Maltoje /* COM/2013/0391 final - 2013/ () */

			   	Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
siekiant ištaisyti perviršinio valdžios
sektoriaus deficito padėtį Maltoje
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 7 dalį,
atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,
kadangi:
(1)       pagal Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnį valstybės
narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;
(2)       Stabilumo ir augimo pakto
pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti
geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui,
leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;
(3)       [2013 m. birželio
21 d.] pagal SESV 126 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad
Maltoje yra susidaręs perviršinis deficitas;
(4)       pagal SESV 126 straipsnio 7
dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio
deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[1] 3
straipsnį Taryba turi atitinkamai valstybei narei pateikti rekomendacijas,
siekiant per nurodytą laikotarpį ištaisyti perviršinio deficito
padėtį. Rekomendacijoje turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip
šešių mėnesių laikotarpis, per kurį atitinkama
valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršinio
deficito padėčiai ištaisyti. Be to, rekomendacijoje ištaisyti perviršinio
deficito padėtį Taryba turėtų reikalauti pasiekti metinius
biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija,
atitinka minimalų metinį struktūrinio balanso, t. y. pagal
ciklą pakoreguoto balanso atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias
priemones, pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne
mažiau kaip 0,5 % BVP. Be to, pagal Tarybos reglamento (EB)
Nr. 1467/97 2 straipsnį, kuriame nustatytas reikalavimas pagal skolos
kriterijų, paskutiniais koregavimo laikotarpio metais rekomenduojamas
biudžeto tikslas turi užtikrinti, kad, kaip reikalaujama, skolos santykio su
BVP ir Sutartyje nustatytos 60 % BVP pamatinės vertės skirtumas
sumažėtų per dvejus metus po perviršinio deficito panaikinimo,
remiantis Komisijos prognoze;
(5)       Komisijos 2013 m.
pavasario prognozėje numatoma, kad 2013 ir 2014 m. deficitas ir
toliau viršys pamatinę vertę ir sudarys atitinkamai 3,7 % ir
3,6 % BVP. Šios biudžeto projekcijos pagrįstos dabartine politika,
taigi atsižvelgiama į 2013 m. balandžio mėn. Parlamento
patvirtintą 2013 m. biudžetą, į kurį įtrauktos
tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis susijusios ekspansinės
priemonės ir jau suplanuota nuosavo kapitalo injekcija bendrovei Air
Malta (0,6 % BVP), kurių grynasis deficitą didinantis
poveikis – 0,3 % BVP. Ekspansines priemones tik iš dalies kompensuoja
akcizų padidinimas, mokesčių nepriemokų surinkimas, taip
pat išlaidų mažinimas ir didesnės socialinės įmokos,
nustatytos įgyvendinant 2006 m. pensijų reformą. Be to,
Komisija nustatė, kad po 2012 m. grynųjų deficitą
mažinančių vienkartinių priemonių poveikis konsolidavimo
pastangoms turėtų smarkiai sumažėti. Dėl numatomo pirminio
deficito 2013 ir 2014 m. pagal Komisijos 2013 m. pavasario
prognozę planuojama, kad valdžios sektoriaus skola toliau didės iki
73,9 % BVP 2013 m. ir 74,9 % BVP 2014 m. Numatoma, kad 2015
ir 2016 m. valdžios sektoriaus deficitas ir toliau viršys 3 % BVP
pamatinę vertę, o skolos ir BVP santykis iki 2016 m.
turėtų padidėti iki 75,6 % BVP;
(6)       pagal Reglamentą (EB)
Nr. 1467/97 perviršinis deficitas turėtų būti panaikintas
per metus nuo tokio deficito nustatymo, nebent atsirastų ypatingų
aplinkybių. Atsižvelgiant į tai, perviršinį deficitą
būtina panaikinti iki 2014 m. Visų pirma, remdamasi patikimu ir
tvariu koregavimo planu, Malta turėtų pasiekti nominalų valdžios
sektoriaus tikslą – 3,4 % BVP 2013 m. ir 2,7 % BVP
2014 m., kuris atitiktų metinį struktūrinio balanso
pagerėjimą 0,7 % BVP 2013 m. ir 0,7 % BVP 2014 m.
2014 m. tikslas užtikrina, kad, kaip reikalaujama, skolos santykio su BVP
ir Sutartyje nustatytos 60 % BVP pamatinės vertės skirtumas
sumažėtų per dvejus metus po perviršinio deficito panaikinimo. Kad
pasiektų minėtus struktūrinius tikslus, be priemonių,
kurios jau įtrauktos į bazinį scenarijų, Malta
turėtų imtis papildomų konsolidavimo priemonių, kurios
2013 m. sudarytų maždaug 0,4 % BVP, o 2014 m. – maždaug
¾ % BVP. Šiais tikslais atsižvelgiama į poreikį kompensuoti
neigiamą šalutinį fiskalinio konsolidavimo poveikį viešiesiems
finansams, susijusį su BVP augimu. Bazinis scenarijus, kuriuo
pagrįstas šis koregavimo planas, apima Komisijos 2013 m. pavasario
prognozę, kuri išplečiama iki 2016 m., remiantis
standartinėmis prielaidomis dėl gamybos apimties atotrūkio
panaikinimo ir biudžeto priklausomybės nuo ciklo; tačiau jis neapima
papildomos kapitalo injekcijos bendrovei Air Malta, kuri pagal
2013 m. stabilumo programą planuojama 2015 m. Taigi daroma
prielaida, kad kapitalo injekcija nebus atlikta arba ji bus kompensuota
priešingos krypties priemonėmis;
(7)       Maltos fiskalinė sistema
gana lanksti, jos neprivalomas pobūdis ir trumpa fiskalinio planavimo
perspektyva nepadeda užtikrinti patikimos fiskalinės būklės.
Direktyva 2011/85/ES dėl biudžeto sistemų dar neperkelta į
nacionalinę teisę. Be to, pagal 2013 m. gegužės 21 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 473/2013 dėl euro
zonos valstybių narių biudžeto planų projektų
stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo
užtikrinimo bendrųjų nuostatų 5 straipsnį Malta
turėtų įsteigti nepriklausomas įstaigas, kurios
stebėtų, kaip laikomasi fiskalinių taisyklių. Stabilumo
programoje nurodytas vyriausybės ketinimas įsteigti fiskalinę
tarybą, tačiau jokių konkrečių planų nepateikta;
(8)       pagal 2013 m.
gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES)
Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto
planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito
padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų 9
straipsnio 1 dalį kartu su ataskaita, kurią reikia pateikti pagal
Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį, Malta
turėtų pateikti Komisijai ir Tarybai ekonominės
partnerystės programą;
(9)       Tarybos nuomone, biudžeto
konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrinta, kad
valdžios sektoriaus balansas ilgam pagerėtų, taip pat būtų
pagerinta valstybės finansų kokybė bei sustiprintas ekonomikos
augimo potencialas,
REKOMENDUOJA:
(1)
Malta iki 2014 m. turėtų ištaisyti
esamą perviršinio deficito padėtį.
(2)
Konkrečiai Malta turėtų:
(a)
pasiekti nominalų valdžios sektoriaus
tikslą – 3,4 % BVP 2013 m. ir 2,7 % BVP 2014 m., kuris
atitiktų metinį struktūrinio balanso pagerėjimą
0,7 % BVP 2013 m. ir 0,7 % BVP 2014 m. Šis koregavimo
planas suteiktų galimybę iki 2014 m. sumažinti nominalų
valdžios sektoriaus deficitą, kad jis neviršytų 3 % BVP pamatinės
vertės, ir kartu užtikrinti, kad bendrosios valdžios sektoriaus skolos
santykis tinkamu tempu artėtų prie 60 % BVP pamatinės
vertės;
(b)
nustatyti ir griežtai įgyvendinti priemones,
būtinas perviršiniam deficitui panaikinti iki 2014 m., ir panaudoti
visas nenumatytas pajamas deficitui sumažinti.
(3)
Taryba nustato spalio 1 d. terminą, iki
kurio Malta turi imtis veiksmingų priemonių ir pagal Tarybos
reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį pateikti
išsamią ataskaitą apie tiems tikslams pasiekti numatytą
konsolidavimo strategiją.
Po perviršinio deficito panaikinimo Malta
raginama tinkamu tempu toliau siekti savo vidutinės trukmės
laikotarpio tikslo – struktūriniu požiūriu subalansuoto biudžeto – ir
kartu laikytis išlaidų kriterijaus. Kad apribotų su biudžeto vykdymu
susijusią riziką, Taryba ragina Maltą stiprinti biudžeto
sistemos efektyvumą ir gerinti biudžeto vykdymo stebėseną per
visus metus. Visų pirma Malta raginama nustatyti labiau
įpareigojančią taisyklėmis grindžiamą daugiametę
fiskalinę sistemą. Be to, pagal 2013 m. gegužės 21 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 473/2013 dėl euro
zonos valstybių narių biudžeto planų projektų
stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo
užtikrinimo bendrųjų nuostatų 5 straipsnį reikėtų
sustiprinti fiskalinę politiką stebinčių nepriklausomų
įstaigų vaidmenį.
Galiausiai, kad būtų užtikrintas
sėkmingas fiskalinės konsolidavimo strategijos įgyvendinimas,
Maltos valdžios institucijos raginamos paremti fiskalinį
konsolidavimą išsamiomis struktūrinėmis reformomis,
atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas Maltai per Europos semestrą,
visų pirma rekomendacijas, susijusias su makroekonominio disbalanso
procedūros prevencine dalimi.
Ši
rekomendacija skirta Maltos Respublikai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL
L 209, 1997 8 2, p. 6.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007SC0072

Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Slovakijos konvergencijos programos  /* SEK/2007/0072 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 23.1.2007SEK(2007) 72 galutinisRekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Slovakijos konvergencijos programos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASBendrosios aplinkybės1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir tvirtam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma pripažįstamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą.Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Slovakijos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2004 m. liepos 5 d. pateikė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba.Atnaujintos programos vertinimo aplinkybėsKomisija išnagrinėjo naujausią 2006 m. gruodžio 1 d. pateiktą atnaujintą Slovakijos konvergencijos programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai).Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant yra vertinama atnaujintoje konvergencijos programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija:1.  ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų,2.  šalies padėtis pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę funkciją (perviršinio deficito procedūra),3.  naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę funkciją įvertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos santrauka) bei4.  Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas.Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultataiSlovakija galėjo pasigirti tvirtu augimu beveik visu pastarųjų dešimties metų laikotarpiu. Tačiau padėtis darbo rinkoje nepagerėjo, o regioniniai skirtumai išliko tokie patys. Nors padėtis darbo rinkoje 2005 m. galiausia pradėjo gerėti, užimtumo lygis siekė 54,2 %, t. y. buvo kur kas mažesnis už Lisabonos strategijos tikslą (70 %). 2005 m. siekęs 16,3 %, nedarbo lygis buvo antras pagal dydį ES ir pirmiausia paveikė jaunimą. Regioniniai skirtumai kol kas nepanaikinti. Energijos kainos tebedaro palyginti stiprų poveikį Slovakijos SVKI infliacijai, todėl gali būti, kad šalies infliacijos lygis skirsis nuo euro zonos infliacijos lygio, pirmiausia turint omenyje neaiškias naftos kainų perspektyvas. Dėl 2005 m. įgyvendintos pensijų reformos buvo sumažintos su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos, darančios neigiamą poveikį ilgalaikiam tvarumui.Slovakijos perviršinio deficito procedūra2004 m. liepos 5 d. Taryba priėmė sprendimą, kuriame teigiama, kad pagal 104 straipsnio 6 dalį Slovakijoje yra perviršinis deficitas. Tuo pačiu metu Taryba, remdamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi, priėmė rekomendaciją, kurioje nurodė iki 2007 m. ištaisyti perviršinį deficitą. Pirmiausia Slovakijai buvo rekomenduota iki 2004 m. lapkričio 5 d. imtis veiksmingų priemonių 2005 m. deficito tikslui pasiekti, aktyviai įgyvendinti 2004 m. gegužės mėn. programoje numatytas priemones ir pagreitinti fiskalinį koregavimą, jei įgyvendintos struktūrinės reformos sąlygotų spartesnį augimą nei buvo numatytas programoje, visų pirma skiriant papildomai gautas biudžeto pajamas spartesniam deficito sumažinimui.2004 m. gruodžio 22 d. Komisijos pranešime prieita prie išvados, kad remiantis tuomet turima naujausia informacija ir 2005 m. biudžete išdėstytomis priemonėmis, Slovakijos vyriausybė, atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį ištaisyti perviršinį deficitą ne vėliau kaip iki 2007 m., iki lapkričio 5 d. (galutinio termino) ėmėsi veiksmingų priemonių 2005 m. deficito tikslui pasiekti.Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas įvertinimas2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2005–2008 metus. Taryba buvo tos nuomonės, kad „programoje laikomasi deficito koregavimo tvarkos, kurią Taryba nustatė rekomendacijose pagal 104 straipsnio 7 dalį“. Taryba pasiūlė, kad Slovakija turėtų, „atsižvelgdama į gerą augimo rezultatą ir perspektyvas, stiprinti struktūrines biudžeto patikslinimo priemones, kad būtų greičiau pasiektas vidutinės trukmės tikslas; ir ii) patvirtinti centrinei valdžiai privalomas aukščiausias vidutinės trukmės išlaidų ribas“.Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas2006 m. spalio 13 d. Slovakija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Slovakijos nacionalinėje reformų programoje yra nurodyti šie pagrindiniai uždaviniai ir prioritetai: kurti informacinę visuomenę; skatinti mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrą bei inovacijas, gerinti verslo aplinką; tobulinti švietimą ir didinti užimtumą.Komisijos atliktas šios programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos [2] dalis) parodė, kad įgyvendindama nacionalinę reformų programą Slovakija daro pažangą. Tačiau reikia toliau spręsti svarbius uždavinius ir imtis papildomų priemonių, pirmiausia mikroekonomikos ir užimtumo srityse.Atsižvelgus į nustatytas stipriąsias ir silpnąsias vietas, Slovakijai rekomenduota imtis veiksmų šiose srityse: mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros bei inovacijų; mokymosi visą gyvenimą ir aukštojo mokslo reformos bei aktyvios politikos darbo rinkos srityje remiant pažeidžiamiausias gyventojų grupes.Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių buvo imtasi ir (arba) kurios buvo pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą, – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju, – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinimos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą), ir todėl darančios apčiuopiamą poveikį valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankamai patikima riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų skirti pakankamą dėmesį vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime, pavadintame „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[3]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnis. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[4], kuriame inter alia reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. |-  RekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Slovakijos konvergencijos programosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:5.  [2007 m. vasario 27 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Slovakijos konvergencijos programą, kuri apima 2006–2009 m.6.  Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realusis BVP didės nuo 6,6 % 2006 m. iki 7,1 % 2007 m., o vėliau mažės ir sieks atitinkamai 5,5 % bei 5,1 % 2008 ir 2009 m. Vertinant dabartinę informaciją atrodo, kad šiame scenarijuje yra pateiktos atsargios augimo 2006 m. prielaidos, o augimo likusiu programos laikotarpiu prielaidos yra patikimos. Programoje pateiktos infliacijos prognozės taip pat atrodo realistiškos.7.  Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje numatyta, kad 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,4 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 4,2 % BVP deficitu. Geresnius rezultatus lėmė daug spartesnis BVP ir užimtumo augimas bei mažesnės nei tikėtasi palūkanų išlaidos ir pensijų reformos sąnaudos. Tačiau buvo išleista dalis papildomų įplaukų, gautų dėl netikėto augimo, užuot jas paskyrus spartesniam deficito sumažinimui.8.  Kaip ir ankstesnėje atnaujintoje programoje, pagrindinis naujojoje programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – 2010 m. pasiekti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, visų pirma pasiekiant struktūrinio balanso (t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą -0,9 % BVP. Kaip teigiama programoje, nominalus deficitas turėtų palaipsniui mažėti nuo 3,7 % BVP 2006 m. iki 1,9 % BVP 2009 m., o pirminis deficitas – nuo 1,9 % BVP 2006 m. iki 0,2 % BVP 2009 m. Numatomas fiskalinis konsolidavimas priklauso nuo einamųjų ir kapitalo išlaidų apribojimo (išlaidų santykio sumažinimo maždaug 3,25 procentinio punkto BVP) – jį tik iš dalies atsveria sumažėjęs pajamų santykis (1,5 procentinio punkto). Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, naujojoje atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinami numatyti koregavimai esant palankesniam makroekonominiam scenarijui.9.  Planuojama, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas gerės nuo -3,5 % BVP 2006 m. iki -2,5 % BVP 2009 m. Kaip ir ankstesnėje atnaujintoje programoje, šioje programoje nurodyta, kad struktūrinis deficitas, kaip biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas, bus kiek mažesnis nei 1 % BVP. Programoje šį tikslą numatoma pasiekti ne programos laikotarpiu, o iki 2010 m. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 2 % BVP), pasiekus šį tikslą turėtų atsirasti pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakte bei elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytas ribas ir tinkamai atspindi skolos santykį ir ilgalaikį vidutinį potencialų gamybos apimties augimą.10.  Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Su makroekonominiu scenarijumi susijusi rizika yra iš esmės neutrali, o mokesčių prognozės, apskritai paėmus, yra pagrįstos atsargiomis prielaidomis. Programoje numatytas fiskalinis konsolidavimas daugiausia priklauso nuo išlaidų apribojimo, bet programoje nepateikiama pakankamai informacijos nei apie tą ribojimą skatinančias priemones (po 2007 m.), nei apie privalomą išlaidų ribojimo vidutinės trukmės laikotarpiu planą. Kita vertus, pastaraisiais metais Slovakija pasiekė gerų rezultatų, nors biudžeto tikslų įvykdymą palengvino didesnis nei tikėtasi augimas ir mažesnis nei planuota ES lėšų įsisavinimas.11.  Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą atrodo, kad programoje nustatytos biudžeto kryptys iš esmės atitinka tikslą ištaisyti perviršinį deficitą iki 2007 m., kaip rekomendavo Taryba. Tačiau koregavimo planą struktūriniu požiūriu reikėtų sustiprinti visu koregavimo laikotarpiu atsižvelgiant į geresnes augimo perspektyvas ir ekonomikos pakilimo laikotarpį. Nepanašu, kad programoje suplanuotomis biudžeto kryptimis būtų užtikrinta pakankamai patikima riba, kad esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba vėlesniais metais. Be to nepakanka užtikrinti vidutinės trukmės tikslo įgyvendinimą 2010 m., kaip nurodyta programoje. Vėlesniais metais perviršinio deficito ištaisymo programoje numatytas koregavimo tempas siekiant programoje nustatyto vidutinės trukmės tikslo turėtų būti pagreitintas tam, kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę, o koregavimo pastangų turėtų būti dedama daugiau ekonomikos pakilimo laikotarpiu. Be to, planuojama, kad 2007–2009 m. struktūrinis balansas gerės tik maždaug 0,75 % BVP esant tikėtinam ekonomikos pakilimui.12.  Apytikriu apskaičiavimu bendroji valstybės skola 2006 m. bus pasiekusi 33,1 %, t. y. daug mažiau, nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje numatoma, kad skolos santykis programos laikotarpiu sumažės 3,4 procentinio punkto.13.  Palyginti su ES vidurkiu, ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis biudžetui Slovakijoje yra mažesnis, dėl neseniai įgyvendintos pensijų reformos su pensijomis susijusios išlaidos didėja kiek lėčiau nei daugelyje kitų valstybių. Netgi dar neįvertinus ilgalaikio senėjančios visuomenės poveikio biudžetui, pradinė biudžeto būklė kelia grėsmę valstybės finansų tvarumui. Todėl valstybės finansų konsolidavimu būtų prisidėta prie valstybės finansų tvarumui keliamos grėsmės sumažinimo. Apskritai, Slovakija susiduria su vidutine rizika valstybės finansų tvarumui.14.  Konvergencijos programoje nenurodytas 2006 m. spalio mėn. pateiktos nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Tačiau joje pateikti kai kurie duomenys apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, ir atrodo, kad biudžeto prognozėse atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje nėra visiškai suderintos su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Visų pirma, programoje išvardytų išlaidų prioritetai (išskyrus išlaidas aukštajam mokslui) skiriasi nuo nacionalinėje reformų programoje nurodytų pagrindinių uždavinių. Be to, nei 2007 m. biudžete, nei konvergencijos programoje nėra aiškiai paminėta nacionalinėje reformų programoje nurodyta svarbi parama aukštajam mokslui.15.  Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires.16.  Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų[6].Bendra išvada yra ta, kad programa atitinka siekį ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2007 m., bet joje numatoma nedidelė pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslo vėlesniais metais.Atsižvelgiant į šį įvertinimą ir į 2004 m. liepos 5 d. rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, Slovakija raginama:i) išnaudoti spartaus augimo perspektyvas siekiant geriau atlikti struktūrinį koregavimą, kad 2007 m. būtų labiau sumažintas perviršinis deficitas ir greičiau pasiektas vidutinės trukmės tikslas;ii) patvirtinti centrinei valdžiai privalomas didžiausias vidutinės trukmės laikotarpio išlaidų ribas.Svarbiausių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Realusis BVP (pokytis, %) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. KP | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | nėra duomenų |SVKI infliacija (%) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. KP | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | nėra duomenų |Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. KP1 | -2,2 | -0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |2006 m. lapkričio mėn. KOM5 | -2,0 | -0,7 | 1,1 | 1,6 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. KP1 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 | nėra duomenų |Valdžios sektoriaus balansas6 (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | -3,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 | -1,9 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | -3,1 | -3,4 | -3,0 | -2,9 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. KP | -4,9 | -4,2 | -3,0 | -2,7 | nėra duomenų |Pirminis balansas6 (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | -1,4 | -1,9 | -0,9 | -0,6 | -0,2 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | -1,4 | -1,7 | -1,1 | -0,9 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. KP | -3,1 | -2,3 | -1,1 | -0,8 | nėra duomenų |Pagal ciklą pakoreguotas balansas6 (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP1 | -2,4 | -3,4 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | -2,5 | -3,2 | -3,3 | -3,3 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. KP1 | -4,4 | -3,9 | -3,0 | -2,9 | nėra duomenų |Struktūrinis balansas2 (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP3 | -1,6 | -3,5 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |2006 m. lapkričio mėn. KOM4 | -1,7 | -3,3 | -3,3 | -3,3 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. KP | -3,6 | -3,9 | -3,1 | -2,9 | nėra duomenų |Bendroji valstybės skola6 (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. KP | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | nėra duomenų |Pastabos: 1Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 2Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. 3Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal programą (0,8 % BVP 2005 m. – dėl kurių deficitas didėja; 0,1 % 2006 m. – dėl kurių deficitas mažėja). 4Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę (0,9 % BVP 2005 m. – dėl kurių deficitas didėja; 0,1 % 2006 m. – dėl kurių deficitas mažėja). 5Remiantis numatomu 5,2 %, 5,3 %, 5,3 % ir 5,2 % potencialiu augimu atitinkamai 2005–2008 m. 2006 m. spalio mėn. Slovakija įgyvendino 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimą dėl antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemos klasifikavimo. Ankstesnėje atnaujintoje programoje pateikti valdžios sektoriaus duomenys buvo atitinkamai patikslinti, kad juos būtų lengviau palyginti su naujojoje atnaujintoje programoje pateiktais duomenimis ir Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognoze. Šaltinis: Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2006 m. rudens ekonominė prognozė (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |[1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, COM(2006)816.[3] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, COM (2006) 574 galutinis ir 2006 m. Europos Komisijos, Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006.[4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba.[5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Pažymėtina, kad nepateikti duomenys apie 2009 m. valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas.


title: 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl 2015 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Maltos stabilumo programos

text:
               18.8.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 272/80

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2015 m. liepos 14 d.
   dėl 2015 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Maltos stabilumo programos
   (2015/C 272/21)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)

               remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2015 m. liepos 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių, o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2). Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)

               2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2014 m. Maltos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Maltos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d., vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 473/2013 (4), Komisija pateikė savo nuomonę dėl Maltos 2015 m. biudžeto plano projekto;

               (4)

               2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (5), priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Malta nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių bus rengiama nuodugni apžvalga;

               (5)

               2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, intensyviau vykdyti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

               (6)

               2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. šalies ataskaitą dėl Maltos. Joje įvertinta Maltos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas;

               (7)

               2015 m. balandžio 17 d. Malta pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 30 d. – 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų tarpusavio sąsajas, jos vertintos vienu metu;

               (8)

               2015 m. birželio mėn. nutraukus perviršinio deficito procedūrą, šiuo metu Maltai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis (6). 2015 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti nominalų deficitą iki 1,6 % BVP 2015 m. ir toliau jį mažinti iki 0,2 % BVP 2018 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze galima laikyti, kad 2014 m. perviršinis deficitas buvo panaikintas. Pagal stabilumo programą Vyriausybė planuoja vidutinio laikotarpio tikslą, kuris yra struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, pasiekti 2019 m., t. y. praėjus vieniems metams po programos laikotarpio. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės iki 61,2 % BVP 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Kyla rizika, kad ir 2015 m., ir 2016 m. bus šiek tiek nukrypta nuo 0,6 % BVP reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Prognozuojama, kad 2015 m. struktūrinio balanso pagerėjimas bus 0,1 % BVP mažesnis už reikalaujamą. Nors 2016 m. numatomas koregavimas atitinka reikalavimą, 2015 ir 2016 m. vertinant kartu egzistuoja tam tikro nuokrypio rizika. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2016 m., nėra pakankamai išsamiai išdėstytos. Todėl 2015 ir 2016 m. metais reikės papildomų priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Malta iš esmės laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (9)

               ilguoju laikotarpiu Maltos viešųjų finansų tvarumui kyla rizika, visų pirma atsižvelgiant į numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą.Jau priimtas sprendimas pensijų sistemoje ilginti teisės aktais nustatytą pensinį amžių įgyvendinamas labai lėtai, taip pat nėra konkrečios sąsajos tarp teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ir tikėtinos gyvenimo trukmės. Savo pensijų sistemos problemoms spręsti Malta ėmėsi darbo rinkos priemonių ir įvedė trečiosios pakopos pensijų kaupimo sistemą, taip pat nacionalinėje reformų programoje paskelbė apie papildomas politikos priemones, tačiau priemonės, kuriomis būtų siekiama gerokai padidinti sistemos tvarumą ir adekvatumą, dar turi būti paskelbtos ir įgyvendintos. Siekiant kuo labiau padidinti sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą ir kartu užtikrinti jos finansinį tvarumą, pradėta įgyvendinti 2014 m. nacionalinės sveikatos sistemos strategija. Tai reikia stebėti;

               (10)

               Malta ėmėsi priemonių, kurių tikslas – padėti gyventojams derinti profesinį ir šeiminį gyvenimą: visų pirma taikomos fiskalinės paskatos, nuolat teikiamos nemokamos vaikų priežiūros centrų paslaugos ir nustatomos lanksčios darbo sąlygos. Tačiau padidėjusi neoficialios ilgalaikės priežiūros paklausa ir tinkamų įgūdžių trūkumas gali trukdyti vyresnio amžiaus moterims darbo rinkoje ieškoti darbo. 2014 m. birželio mėn. paskelbta nacionalinė raštingumo strategija ir mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo strategija. Taip pat tęsiamas darbas siekiant švietimo rezultatus suderinti su darbo rinkos poreikiais, tačiau apčiuopiamų rezultatų dar reikės palaukti;

               (11)

               imtasi priemonių nustatyti rizikos kapitalo fondų naudojimo sistemą ir sudaryti geresnes sąlygas patekti į kapitalo rinkas, visų pirma peržiūrint veiklos pradėjimo schemą Malta Enterprise ir paskelbiant parengiamojo etapo investicijų programą. Taip pat tęsiami plėtros banko steigimo darbai. Tai reikia stebėti;

               (12)

               Maltos pastangos supaprastinti mokesčių surinkimo sistemą ir taip kovoti su mokesčių slėpimu ir skatinti vykdyti mokestines prievoles yra žingsniai teisinga linkme. Vykdant šį darbą būtina imtis konkrečių priemonių, kurios paskatintų sparčiau diegti elektronines mokėjimo priemones;

               (13)

               įvedus privalomus e. viešuosius pirkimus ir sustiprinus atitinkamus Vyriausybės departamentus labai sutrumpinta viešųjų pirkimų procedūrų trukmė. Ji bus dar labiau sutrumpinta įgyvendinus paskelbtas priemones, visų pirma susijusias su papildomų darbuotojų įdarbinimu ir sekimo sistemos taikymu. Maltos ekonomikoje svarbus vaidmuo tenka transporto išlaidoms. Neseniai pradėta transporto reforma, tačiau Vyriausybė dar turi pateikti visapusišką transporto strategiją;

               (14)

               nacionalinėje reformų programoje, palyginti su šalies ataskaita, nurodyta papildomų priemonių, kuriomis siekiama reformuoti teisingumo sistemą. Taigi Malta padarė tam tikrą pažangą atsižvelgdama į 2014 m. šaliai skirtą rekomendaciją didinti teismų sistemos efektyvumą. Taip pat baigiamas rengti įstatymo projektas. Kai jis įsigalios ir bus įgyvendintas, teismų sistema turėtų tapti dar veiksmingesnė, visų pirma dėl teismo procedūrų skaitmeninimo ir skatinimo naudoti alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmus;

               (15)

               vykdant Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Maltos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Malta ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Maltos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (16)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (7) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (17)

               vykdant Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas, skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro (8). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Malta taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku,

         REKOMENDUOJA Maltai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Panaikinus perviršinį deficitą užtikrinti 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2015 m. ir 2016 m.

               2.

               Imtis priemonių gerinti pagrindinius gebėjimus ir toliau mažinti mokyklos nebaigimo atvejų skaičių, skatinant mokytojų tęstinį profesinį tobulinimąsi.

               3.

               Užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, tęsti šiuo metu vykdomą pensijų reformą, pavyzdžiui, paspartinant jau priimtą teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimo procesą ir nuosekliai susiejant jį su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais.

               4.

               Pagerinti mažųjų ir labai mažų įmonių galimybes gauti finansavimą, visų pirma naudojant ne bankų priemones.

      Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. GRAMEGNA

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  Toliau taikomos pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49).

      (3)  2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Maltos stabilumo programos (OL C 247, 2014 7 29, p. 83).

      (4)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

      (5)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

      (6)  2015 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1025, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/319/ES dėl perviršinio deficito Maltoje (OL L 163, 2015 6 30, p. 35).

      (7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

      (8)  OL C 272, 2015 8 18, p. 98.


				|

		52012DC0303

			Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl Čekijos 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Čekijos konvergencijos programos /* COM/2012/0303 final - 2012/ () */

			   	Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
dėl Čekijos 2012 m.
nacionalinės reformų programos
su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Čekijos konvergencijos
programos

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2
dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d.
Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto
būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos
priežiūros bei koordinavimo[1], ypač į jo 5 straipsnio
2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją[2],
atsižvelgdama į Europos Parlamento
rezoliucijas[3],
atsižvelgdama į Europos Vadovų
Tarybos išvadas,
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto
nuomonę,
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų
komitetu,
kadangi:
(1)       2010 m. kovo 26 d.
Europos Vadovų Taryba pritarė Europos Komisijos pasiūlymui
įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo
strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos
politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms
sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas
Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;
(2)       2010 m. liepos 13 d.
Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių
ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.),
o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių
narių užimtumo politikos gairių[4], kurios kartu
sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių
narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir
užimtumo politiką;
(3)       2011 m. liepos 12 d.
Taryba priėmė rekomendaciją dėl Čekijos 2011 m.
nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę
dėl Čekijos 2011–2014 m. konvergencijos programos;
(4)       2011 m. lapkričio 23 d.
Komisija patvirtino antrąją metinę augimo apžvalgą, kuria
pradedamas antras ex ante ir integruoto politikos koordinavimo
Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. 2012 m. vasario 14 d.
Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė
Įspėjimo mechanizmo ataskaitą[5], kurioje
nenurodė, kad Čekija yra viena iš valstybių narių, dėl
kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;
(5)       2012 m. kovo 2 d.
Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti
užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos
augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti
diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį
konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas,
skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo
problemą, šalinti krizės sukeltas socialines pasekmes ir modernizuoti
viešąjį administravimą;
(6)       2012 m. balandžio 25 d.
Čekija pateikė savo 2012–2015 m. konvergencijos programą, o
2012 m. balandžio 13 d. – savo 2012 m. nacionalinę
reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų
programų sąsają, jos vertintos vienu metu;
(7)       remdamasi 2012 m.
konvergencijos programos vertinimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97,
Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje
pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Pagal konvergencijos
programą manoma, kad BVP augimas 2012 m. sieks 0,2 %, o 2013 m.
– 1,3 %, palyginti su Komisijos 2012 m. pavasario prognozėje
numatytais 0 % 2012 m. ir 1,5 % 2013 m. Programoje
apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – 2016 m. pasiekti
subalansuotą biudžetą. 2013 m. 2,9 % BVP valdžios
sektoriaus deficito tikslas atitinka perviršinio deficito ištaisymo
terminą, nustatytą 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos
rekomendacijose. 0,9 % BVP dydžio vidutinės metinės 2010–2013 m.
fiskalinės priemonės, remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu
biudžeto balansu[6], yra šiek tiek
mažesnės už Tarybos rekomenduojamas 1 % BVP priemones. Programoje
patvirtinama, kad ankstesnis 1 % BVP deficito vidutinės trukmės
laikotarpio biudžeto tikslas, kuris adekvačiai atitinka Stabilumo ir
augimo pakto reikalavimus, bus pasiektas 2015 m. Remiantis
(perskaičiuotu) struktūriniu balansu, pažanga, siekiant
vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo, 2014 m. yra 0,8 %,
2015 m. – 0,7 % BVP, o valdžios sektoriaus išlaidų augimo
rodiklis atitinka Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų.
Programos biudžeto projekcijos susijusios su kelių rūšių rizika.
Šiuo metu Parlamente svarstomas bažnyčioms skirtos finansinės
kompensacijos įstatymas įsigaliojimo metais padidintų valdžios
sektoriaus deficitą 1,5 % BVP. Apskritai tiek pajamų, tiek
išlaidų atveju numatomų konsolidavimo priemonių pobūdis ir
mastas susijęs su didele grėsme fiskalinio koregavimo tvarumui
pasibaigus programos laikotarpiui. Biudžeto koregavimas kol kas daugiausia
priklausė nuo bendrai taikomų sumažinimų, kurie veikia ir
augimą skatinančias išlaidas. Planuojama, kad 2013–2015 m.
papildomai sutaupytos viešojo administravimo lėšos sudarys beveik 1 %
BVP, tačiau programoje pateikta nepakankamai išsami informacija.
Galiausiai dauguma planuojamų pajamų priemonių yra laikino
pobūdžio ir jų galiojimas turėtų baigtis 2015 m.
Remiantis programa, manoma, kad skolos ir BVP santykis 2013 m. pasieks
aukščiausią tašką – 45,1 % BVP ir po to sumažės
daugiausia dėl prognozuojamo nuolatinio pirminio balanso gerinimo;
(8)       2011 m. Čekijos
valdžios institucijos patvirtino sumažinto PVM tarifo ir akcizo mokesčio
tabakui padidinimą; jos taip pat patvirtino darbo apmokestinimą
paveiksiančią didelę mokesčių reformą, kuri turėtų
įsigalioti 2014 m. 2012 m. balandžio mėn. vyriausybės
lygiu susitarta dėl tolesnių mokesčių sistemos
pakeitimų. Kai kurie iš jų susiję su aplinkos ir būsto,
kurie šiuo metu nepakankamai apmokestinami, mokesčiais. Dėl to, kad
nuostatas dėl darbo apmokestinimo siūloma taikyti laikinai,
atsirastų papildomų reikalavimų laikymosi sąnaudų, o
mokesčių mokėtojams – mažesnis nuspėjamumas. Be to,
naujuose pasiūlymuose tik iš dalies bus sprendžiami tokie klausimai, kaip
nedidelis veiksmingas savarankiškai dirbančių asmenų
apmokestinimas, palyginti su darbuotojais, kuriems palčiai taikomos
nustatyto dydžio išmokos ir mokesčių atskaitymas. Galiausiai
vyriausybė priėmė kovos su sukčiavimu PVM ir degalų
mokesčių srityje priemones ir ėmėsi pirmųjų veiksmų,
kad įsteigtų vieną bendrą surinkimo punktą. Vis
dėlto mokestinių prievolių vykdymas dar sukelia problemų, o
dabartinė mokesčių surinkimo sistema nėra pagrįsta
aiškia ir išsamia mokestinių prievolių vykdymo strategija;
(9)       Čekijos vyriausybė
patvirtino ir iš dalies įgyvendino pensijų sistemos reformą,
kurios tikslas – atkurti fiskalinį tvarumą ir padidinti pensijų
santaupas. Tačiau, palyginti su ES vidurkiu, prognozuojamas fiskalinis
pensijų sistemos disbalansas vis dar yra didelis. Aiškus teisės
aktais nustatyto pensinio amžiaus ir tikėtinos gyvenimo trukmės ryšys
į reformą įtrauktas nebuvo. Naujos finansuojamos pakopos
pajėgumas ateityje prisidėti prie didesnių vidutinių
pensijų priklauso nuo sistemoje dalyvaujančių darbuotojų,
ypač jaunesnių, proporcijos ir nuo ilgainiui tikėtinos
grąžos dydžio. Tačiau priemonės, kuriomis būtų
skatinama dalyvauti šioje sistemos pakopoje, nebuvo paskelbtos ir potencialiems
kaupiantiesiems reikėtų daugiau gairių. Be to, vyriausybės
pasiūlyta nauja ankstyvo išėjimo į pensiją sistema kelia didelę
grėsmę reformų, kuriomis siekiama veiksmingai pailginti
pensinį amžių ir užtikrinti adekvačias pensijas, patikimumui ir
mastui;
(10)     bendras nedarbo lygis yra
mažesnis už ES vidurkį, tačiau vaikų turinčios moterys ir
kitos pažeidžiamos grupės labai stengiasi realizuoti savo galimybes darbo
rinkoje. Kad būtų galima anksčiau grįžti iš vaiko priežiūros
atostogų ir neprarasti įgūdžių, reikia daugiau
galimybių gauti vaikų, ypač iki trejų metų,
priežiūros paslaugų. Šiuo atžvilgiu vyriausybė palengvino
techninius bendrovių vaikų darželių steigimo reikalavimus ir
numato mokesčių paskatas, kad būtų užtikrinta daugiau
privačių vaikų priežiūros paslaugų ir taip iš dalies
įgyvendina rekomendacijas. Kadangi tik 3 % jaunesnių kaip 3 m.
vaikų lanko oficialias vaikų priežiūros įstaigas (palyginti
su 24 % ES-27 2009 m.), reikia imtis papildomų priemonių,
siekiant padidinti mažamečių vaikų turinčių
tėvų dalyvavimą darbo rinkoje;
(11)     siekiant pagerinti
valstybinės užimtumo tarnybos (VUT) veiklos rezultatus, priimta keletas
priemonių. Naujas centrinis darbo biuras prisiėmė
atsakomybę už regioninius darbo biurus ir, vykdant platesnio masto
socialinių išmokų reformą, atsakomybė už ne socialinio
draudimo išmokas iš savivaldybių perduota darbo biurams. Tačiau
dėl to padidėjęs darbo krūvis dar labiau apsunkins VUT
darbuotojų, kurių skaičius 2011 m. sumažėjo 12 %,
padėtį. Siekiant pagerinti įdarbinimo paslaugas, sukurta
užimtumo paslaugų perdavimo privačioms agentūroms sistema.
Tačiau atrodo, kad paslaugų mokesčio struktūra nėra
adekvati. Reikia papildomų pastangų, siekiant užtikrinti geresnę
mokymo, pagalbos ieškantis darbo ir individualiai pritaikytų paslaugų
kokybę ir veiksmingumą. Reikia suteikti būtinas priemones ir
paskatas. Jeigu intervencinės priemonės ir aktyvinimo programų
finansavimas bus susieti su veiklos rezultatais, reikėtų atlikti
veiksmingumo vertinimą, kad būtų galima geriau nustatyti
tikslus;
(12)     dar yra daug sričių,
kuriose galima gerinti viešojo administravimo veiksmingumą, nepaisant to,
kad kai kuriose srityse, pvz., e. valdžios paslaugų ir
įmonėms tenkančios administracinės naštos mažinimo srityse neseniai
buvo atlikti patobulinimai. Kalbant apie antikorupcijos strategiją,
svarbiausias pasiektas rezultatas – naujojo Viešųjų pirkimų akto
priėmimas, jis įsigaliojo 2012 m. balandžio mėn. Vis
dėlto, kad šis aktas būtų patikimas ir veiksmingas, labai svarbu
jį tinkamai vykdyti ir įgyvendinti. Akcininkų anonimiškumo
klausimas dar neišspręstas. Valstybės tarnautojų aktas dar
rengiamas, tačiau jį reikia priimti nedelsiant, kad būtų
užtikrintas reikiamas administracijos stabilumas. Be to, viešųjų
pirkimų pažeidimai ir neoptimalus viešojo administravimo valdymo ir
kontrolės sistemų veikimas buvo svarbūs ES fondų
lėšų įgyvendinimo problemų šaltiniai;
(13)     Čekijos ekonomika turi
mobilizuoti veiksnius, kurie padėtų pereiti prie inovacijomis,
didesne pridėtine verte ir žmogiškuoju kapitalu grindžiamo ekonomikos
augimo, kadangi panašu, jog tolesnės realios konvergencijos, grindžiamos
kapitalui imliu augimu, galimybės yra gana ribotos. Šiuo metu svarstoma
tretinio išsilavinimo reforma. Nors ji apima dabartinio akreditavimo proceso
pertvarkymą, joje nėra pakankamai tiksliai aptartas svarbiausias
kokybės vertinimo standartų klausimas ir, turint omenyje tai, kad
nėra sistemingo duomenų rinkimo ir analizės, akademinė
bendruomenė reformos nepalaiko. Pablogėjus Čekijos moksleivių
mokymosi rezultatams, vyriausybė ėmėsi veiksmų, kad
užtikrintų minimalius mokymosi rezultatus ir ėmėsi
įgyvendinti nacionalinę kompiuterinių testų
strategiją. Vis dėlto šios priemonės yra per menkos, kad
būtų galima veiksmingai pagerinti privalomojo švietimo sistemos
kokybę ir teisingumą;
(14)     atsižvelgdama į Europos
semestrą, Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės
politikos analizę. Ji įvertino konvergencijos programą ir
nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų
svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai,
bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES
priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių
sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos
ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos semestrą
pateiktos 1–6 rekomendacijų punktuose toliau;
(15)     atsižvelgdama į šį
vertinimą, Taryba išnagrinėjo Čekijos konvergencijos
programą ir savo nuomonę[7] visų pirma
pateikė 1 rekomendacijoje,
REKOMENDUOJA Čekijai 2012–2013 m.
imtis šių veiksmų:
1.           Užtikrinti numatytą
pažangą, kad būtų laiku ištaisytas perviršinis deficitas. Šiuo
tikslu iki galo įgyvendinti 2012 m. biudžetą ir nurodyti
konkrečias 2013 m. būtinas ilgalaikes priemones, kad
būtų galima įgyvendinti vidutinį metinį
struktūrinį koregavimą, nurodytą Tarybos rekomendacijoje
pagal perviršinio deficito procedūrą. Vėliau užtikrinti tinkamus
struktūrinio koregavimo veiksmus, kad būtų daroma pakankama
pažanga, siekiant įvykdyti vidutinės trukmės laikotarpio
tikslą ir laikytis išlaidų kriterijaus. Taip pat vengti bendrai
taikomų sumažinimų, užtikrinti augimą skatinančias išlaidas
ir sustiprinti pastangas viešųjų išlaidų veiksmingumui gerinti.
Išnaudoti galimybes padidinti mokesčius, kurie mažiausiai kenkia augimui.
Perkelti darbui tenkančią didelę mokestinę naštą
labiau apmokestinant būsto ir aplinkos mokesčiais. Sumažinti
darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimo
tvarkos neatitikimus. Imtis priemonių, siekiant pagerinti
mokesčių surinkimą, sumažinti mokesčių slėpimą
ir pagerinti mokestinių priemonių vykdymą, be kita ko, įsteigiant
vieną bendrą visų mokesčių surinkimo punktą.
2.           Daryti tolesnius
valstybinės pensijų sistemos pakeitimus, kad būtų
užtikrintas jos ilgalaikis tvarumas. Persvarstyti planus, kad būtų
sudarytos galimybės anksčiau pasitraukti iš darbo rinkos. Užtikrinti
didelio masto jaunų darbuotojų dalyvavimą planuojamoje
finansuojamoje sistemoje, siekiant pagerinti pensijų adekvatumą.
3.           Imtis papildomų
priemonių, siekiant užtikrinti daugiau galimybių gauti prieinamų
ir kokybiškų ikimokyklinės vaikų priežiūros paslaugų.
4.           Stiprinti viešąsias
įdarbinimo tarnybas, gerinant mokymo, pagalbos ieškantis darbo ir
individualiai pritaikytų paslaugų, įskaitant
užsakomųjų paslaugų, kokybę ir veiksmingumą.
5.           Skubiai priimti ir
įgyvendinti Valstybės tarnautojų aktą, siekiant užtikrinti
stabilų ir veiksmingą viešąjį administravimą ir
išvengti pažeidimų. Užtikrinti tinkamą naujojo Viešųjų
pirkimų akto įgyvendinimą. Spręsti akcininkų
anonimiškumo klausimą. Užtikrinti teisingą ES fondų
lėšų įgyvendinimą ir sustiprinti kovą su korupcija.
6.           Priimti reikiamus teisės
aktus, siekiant sukurti skaidrią ir aiškiai apibrėžtą aukštojo
mokslo ir mokslinių tyrimų institucijų kokybės vertinimo
sistemą. Užtikrinti, kad finansavimas būtų tvarus ir susietas su
kokybės vertinimo rezultatais. Sukurti privalomojo švietimo vertinimo
sistemą, kuri skatintų tobulėti.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 209, 1997 8 2, p. 1.
[2]               COM(2012) 303 final.
[3]               P7_TA(2012) 0048 ir P7_TA(2012) 0047.
[4]               2012 m. balandžio 26 d.
Tarybos sprendimas 2012/238/ES.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus vienkartines ir
laikinąsias priemones), Komisijos tarnybų perskaičiuotas
remiantis programoje pateikta informacija ir taikant bendrai sutartą
metodiką.
[7]               Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9
straipsnio 2 dalį.


title: 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Portugalijos stabilumo programos

text:
               18.8.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 299/109

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2016 m. liepos 12 d.
   dėl 2016 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Portugalijos stabilumo programos
   (2016/C 299/26)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Portugalija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Portugalija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

               (2)

               2016 m. Portugalijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Portugalijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma daug susikaupusių grynųjų išorės įsipareigojimų, didelė valstybės ir privačiojo sektoriaus skola ir didelė dalis neveiksnių paskolų lemia pažeidžiamumą esant dideliam nedarbui. Tebėra politikos spragų sprendžiant produktų ir paslaugų rinkų, įmonių skolos restruktūrizavimo, fiskalines ir tam tikrų darbo rinkos sričių problemas;

               (3)

               2016 m. balandžio 29 d. Portugalija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu. Portugalijos nacionalinėje reformų programoje su pakankamai plačiu užmoju siekiama šalinti perviršinį disbalansą, joje išdėstytos atitinkamos priemonės, kuriomis siekiama skatinti konkurencingumą ir mažinti privačiojo sektoriaus skolą ir atsižvelgiama į 2016 m. šalies ataskaitoje nurodytus uždavinius bei euro zonai skirtas rekomendacijas, visų pirma suteikti naują postūmį investicijoms ir užtikrinti valstybės finansų tvarumą. Jeigu šios priemonės bus visapusiškai ir greitai įgyvendintos, jos padėtų spręsti Portugalijos makroekonominio disbalanso problemą. Remiantis Portugalijos politikos įsipareigojimų vertinimu, šiuo etapu nebūtina aktyviau vykdyti makroekonominio disbalanso procedūros;

               (4)

               į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

               (5)

               šiuo metu Portugalijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. Ji iki 2015 m. termino nepanaikino perviršinio deficito ir neužtikrino Tarybos rekomenduotų fiskalinių pastangų. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja 2016 m. panaikinti perviršinį deficitą ir pasiekti 2,2 % BVP nominalaus deficito tikslą. Kai perviršinis deficitas bus tvariai panaikintas, Portugalijai bus taikoma prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. Numatoma, kad nuo 2016 m. iki 2020 m. (perskaičiuotas (5)) struktūrinis balansas pagerės tik maždaug 0,35 % BVP per metus, t. y. mažiau už reikalaujamą 0,6 % BVP dydį, ir vidutinio laikotarpio tikslo – 0,25 % BVP struktūrinio pertekliaus – programos laikotarpiu pasiekti nenumatoma. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2016 m. sumažės iki 124,8 % ir toliau mažės iki 110,3 % 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra gana optimistinis. Be to, priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. sieks 2,7 % BVP, t. y. bus mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2017 m. bus 2,3 % BVP. Numatoma, kad struktūrinis deficitas 2016 m. ir 2017 m. šiek tiek padidės, todėl fiskalinės pastangos neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Be to, nenumatoma, kad 2017 m. Portugalija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Portugalija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad nuostatų būtų laikomasi 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;

               (6)

               Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 10 straipsnio 1 dalį Komisija reguliariai stebės, kaip įgyvendinamos priemonės, kurių Portugalija imsis atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį; todėl Komisija rekomenduos Tarybai atitinkamus veiksmus, kurių reikia imtis pagal perviršinio deficito procedūrą;

               (7)

               reikiamą fiskalinį koregavimą galėtų labai padėti užtikrinti laiku ir griežtai įgyvendinamas pertvarkytas biudžeto sistemos įstatymas, įsipareigojimų kontrolės įstatymas ir toliau gerinamas pajamų surinkimas ir išlaidų kontrolė. Portugalijai reikia spręsti du uždavinius – užtikrinti ilgalaikį sveikatos priežiūros sistemos fiskalinį tvarumą ir tuo pat metu išlaikyti galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas didinant sistemos veiksmingumą. Nors šiuo metu Portugalijos viešosios išlaidos, palyginti su visomis sveikatos priežiūros išlaidomis, yra vienos iš mažiausių Sąjungoje, prognozuojama, kad viešosios sveikatos priežiūros išlaidos iki 2060 m. padidės 2,5 % BVP – daugiausiai ES. Dar nesiimta visapusiškų priemonių siekiant skatinti ligų prevenciją ir visuomenės sveikatos politiką, taip pat užtikrinti pirminių sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ankstyvuoju ir mažiau lėšų reikalaujančiu etapu, siekiant išspręsti ilgalaikio tvarumo sveikatos priežiūros sektoriuje uždavinius. Svarbus uždavinys trumpuoju laikotarpiu tebėra tiksliai planuoti ir vykdyti biudžetą ligoninėse, siekiant užtikrinti, kad būtų padengtas jų įsiskolinimas. Nors pastaruoju metu vykdytomis reformomis siekta spręsti ilgalaikio pensijų sistemos tvarumo užtikrinimo klausimą, trumpojo ir vidutinio laikotarpių pensijų sistemos tvarumo uždaviniai dar neišspręsti. Valstybinei pensijų sistemai būdingi didelės apimties biudžeto pervedimai ir kartų nelygybės problema. Atidedamas reformų vykdymas ir politikos spragos vis dar mažina valstybės įmonių, visų pirma transporto sektoriaus, fiskalinį tvarumą. Siekiant sutaupyti lėšų fiskalinėje srityje būtina tų įmonių restruktūrizavimo planuose stiprinti veiksmingumą didinančias priemones;

               (8)

               daug pastangų dėta siekiant pažaboti mokesčių slėpimą toliau didinant mokesčių administravimo veiksmingumą. Imamasi priemonių, kuriomis siekiama kovoti su mokestiniu sukčiavimu, gerinti keitimąsi informacija su finansų įstaigomis ir stiprinti kovos su pinigų plovimu sistemą. Vis dėlto, nepaisant padarytos pažangos, dar yra galimybių stiprinti mokestinių prievolių vykdymą. Mokesčių administravimo pertvarkymas siekiant padidinti jo veiksmingumą taip pat padėtų skatinti investicijas;

               (9)

               apskritai darbo užmokestis kito nedaug – tai atitinka aukštą nedarbo lygį ir poreikį skatinti išorės balanso atkūrimą, taip pat atsižvelgiant į našumo augimą vidutiniu laikotarpiu. Kolektyvinės derybos sektorių lygmeniu prisidėjo prie šios tendencijos, nors kolektyvinių derybų sistemos ypatybės vis dar riboja koregavimo įmonių lygmeniu apimtį. Mažos infliacijos ir didelio nedarbo lygio aplinkybėmis minimalus darbo užmokestis 2016 m. sausio mėn. buvo padidintas nuo 505 EUR iki 530 EUR per mėnesį ir planuojama toliau palaipsniui jį didinti iki 600 EUR per mėnesį 2019 m. (mokama 14 kartų per metus). Pagal minimalaus darbo užmokesčio kaip vidutinio darbo užmokesčio procentinės dalies rodiklį, Portugalija yra ES šalių sąrašo viduryje, tačiau ji priklauso šalims, kuriose minimalus darbo užmokestis, išreikštas darbo užmokesčio medianos procentine dalimi, yra didžiausias. Tai leidžia daryti išvadą, kad Portugalijoje darbo užmokesčio pasiskirstymas gerokai pasislinkęs link mažesnio darbo užmokesčio ir kad toliau didinant minimalų darbo užmokestį galėtų greitai padidėti jį gaunančių darbuotojų (kurie 2016 m. sudarė beveik ketvirtadalį visų darbuotojų) dalis. Nors tai galėtų padėti mažinti dirbančiųjų skurdo intensyvumą, tai taip pat didina spaudimą visai darbo užmokesčio struktūrai ir verčia bendrą darbo užmokestį didėti. Jei šis didėjimas nebus suderintas su našumo didėjimu, tai gali kelti pavojų užimtumo ir konkurencingumo perspektyvoms, visų pirma darbui imliuose sektoriuose. Tai taip pat gali mažinti paskatas investuoti į įgūdžius;

               (10)

               Portugalijos darbo rinka 2014 m. ir 2015 m. toliau atsigavo ir buvo dėta daug pastangų siekiant pertvarkyti aktyvumo skatinimo politiką, modernizuoti valstybinę užimtumo tarnybą ir didinti darbo biržoje neregistruotų jaunų žmonių įtrauktį, nors kai kurių įgyvendinimo problemų tebėra. Atsižvelgiant į šiuo metu pablogėjusią socialinę padėtį, visų pirma padidėjusį vaikų skurdo lygį, taip pat buvo imtasi svarbių priemonių siekiant sustiprinti socialinę paramą; jos pirmiausia susijusios su minimalių pajamų sistema, išmokomis vaikui ir mažomis pensijomis. Šių priemonių poveikis mažinant skurdo intensyvumą dar turi būti įvertintas. Vis dėlto vis dar susiduriama su sunkumais siekiant integruoti daug ilgalaikių bedarbių, ir tai neigiamai veikia ekonomikos augimą bei socialinę padėtį. Dar yra galimybių toliau skatinti ilgalaikių bedarbių aktyvumą imantis tikslinių darbo rinkos politikos priemonių ir gerinant užimtumo ir socialinių tarnybų koordinavimą. Nors ekonomikai atsigaunant atsirado daug naujų darbo vietų su nuolatinėmis darbo sutartimis, darbo rinkos segmentacija tebėra didelė. Pagal terminuotas darbo sutartis dirbančių darbuotojų dalis tebėra viena didžiausių Europoje, o perėjimo nuo laikinų prie nuolatinių sutarčių lygis nedidelis;

               (11)

               didelis privačiojo sektoriaus įsiskolinimas tebėra svarbi Portugalijos ekonomikos pažeidžiamumo sritis, o sąlygos mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansavimą tebėra sudėtingos. Padaryta tam tikra pažanga mažinant įmonių skolos naštą ir sudarant sąlygas privačiojo sektoriaus įsiskolinimui sumažinti, tačiau Portugalijos privatusis sektorius tebėra vienas iš labiausiai įsiskolinusių Sąjungoje. Tai yra viena iš pagrindinių kliūčių investicijoms ir potencialios gamybos apimties augimui. Ne finansų bendrovės koreguoja savo balansus, tačiau mažesniu mastu nei namų ūkiai. Didelis ir toliau augantis neveiksnių paskolų lygis verslo sektoriuje daro spaudimą tiek ne finansų sektoriaus, tiek finansų sektoriaus balansui ir yra svarbi kliūtis investicijoms. Įvairiais lygmenimis buvo imtasi veiksmų įmonių įsiskolinimo problemai spręsti, tačiau rezultatai yra vangūs. Vis dar didelis įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas, susijęs su pelno apmokestinimu. Per pastaruosius kelerius metus Vyriausybė bandė spręsti šią problemą įvesdama kapitalo nepakankamumo taisykles ir įmonių nuosavo kapitalo lengvatą. Vis dėlto 2015 m. skola finansuojamų investicijų ir nuosavu kapitalu finansuojamų investicijų kapitalo sąnaudų (prieš ir po apmokestinimo) skirtumas išliko vienas didžiausių Sąjungoje. Įmonėms, visų pirma mažosioms, vidutinėms ir pradedančiosioms, gauti kreditą tebėra brangu ir sunku. Galimybių pasinaudoti alternatyviais finansavimo šaltiniais, tokiais kaip privatusis kapitalas, rizikos kapitalas, sutelktinis finansavimas ir neformalių investuotojų teikiamas finansavimas, nedaug, ir tie šaltiniai labai menkai išplėtoti;

               (12)

               nepaisant pažangos, reguliavimo kliūtys ir silpni instituciniai gebėjimai vis dar stabdo verslo augimą, konkurencingumą ir investicijas. Portugalijos teisingumo sistemos veiksmingumas, visų pirma sprendžiant mokestinius ginčus, tebėra menkas. Viešieji pirkimai Portugalijoje iš esmės yra skaidrūs. Vis dėlto, remiantis specialios interneto platformos „BASE“ duomenimis, Portugalijos perkančiosios organizacijos dažnai naudoja tiesioginio skyrimo procedūrą, pagal kurią 2013–2015 m. laikotarpiu vidutiniškai buvo sudaryta 87,3 % visų viešųjų sutarčių; tai atitinka 47 % visos sutarčių sumos. Vis dar reikia užtikrinti koncesijos sutarčių bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių skaidrumą, visų pirma vietos ir regionų lygmeniu. Finansų ministerijos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės darbo grupė prižiūri kai kurias centrinės administracijos valdomas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, tačiau koncesijoms, regioninėms ir vietos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms tokia priežiūra netaikoma. Vis dar vėluojama įgyvendinti uostų sektoriaus reformas ir išlieka kliūčių į rinką patekti naujiems dalyviams. Registruoti įmones tapo lengviau, bet licencijavimas tebėra sudėtingas, o sudėtingos administracinės procedūros mažina investuotojų pasitikėjimą. Vis dar yra problemų, susijusių su procedūromis, taikomomis siekiant patekti į statybų rinką, gauti statybos leidimą ir veiksmingai įgyvendinti integruotas aplinkosaugos leidimų išdavimo taisykles. Reguliavimo kliūtys kai kuriuose verslo paslaugų sektoriuose, visų pirma teisinių paslaugų, kliudo veiksmingai paskirstyti išteklius. Profesines organizacijas reglamentuojantys teisės aktai, visų pirma susiję su jų įstatais ir vidaus taisyklėmis, yra ribojamojo pobūdžio ir gali kliudyti tiek fiziniams, tiek juridiniams asmenims verstis atitinkamomis profesijomis. Tai visų pirma daro poveikį teisinėms profesijoms, kurioms, be kita ko, taikomi reklamos ir daugiasritės veiklos apribojimai;

               (13)

               Portugalija atsilieka mokslo įstaigų ir įmonių atstovų bendradarbiavimo ir žinių komercinimo srityje. Universitetų ir verslo sektoriaus bendradarbiavimo kliūtys yra didelės tiek dėl reguliavimo ir biurokratinių kliūčių, tiek dėl paskatų bendradarbiauti mokslo sistemoje stygiaus. Tai mažina absolventų įsidarbinimo galimybes ir inovacijas. Pradėtos naujos trumpojo ciklo technikos dalykų studijos suteikė naujų politechnikos mokslo įstaigų ir regioninių ekonomikos dalyvių bendradarbiavimo galimybių, bet universitetų programos į modernizavimo procesą neįtrauktos;

               (14)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Portugalijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Portugalija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Portugalijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

               (15)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (16)

               atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose,

         REKOMENDUOJA Portugalijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas laikantis atitinkamų sprendimų arba rekomendacijų pagal perviršinio deficito procedūrą, imantis būtinų struktūrinių priemonių ir visas nenumatytas pajamas panaudojant deficitui ir skolai mažinti. Vėliau, 2017 m. užtikrinti bent 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą. Iki 2017 m. vasario mėn. atlikti išsamią išlaidų peržiūrą ir stiprinti išlaidų kontrolę, išlaidų efektyvumą ir tinkamą biudžeto sudarymą visais viešojo administravimo lygmenimis. Užtikrinti sveikatos priežiūros sektoriaus ilgalaikį tvarumą neribojant galimybių gauti pirminę sveikatos priežiūrą. Sumažinti biudžeto pervedimus pensijų sistemoje. Iki 2016 m. pabaigos perorientuoti esamus valstybės įmonių restruktūrizavimo planus.

               2.

               Konsultuojantis su socialiniais partneriais užtikrinti, kad minimalus darbo užmokestis atitiktų užimtumo ir konkurencingumo skatinimo tikslus visuose sektoriuose.

               3.

               Užtikrinti veiksmingą ilgalaikių bedarbių aktyvumo skatinimą ir pagerinti užimtumo ir socialinių tarnybų koordinavimą. Didinti paskatas įmonėms samdyti darbuotojus pagal neterminuotas darbo sutartis.

               4.

               Iki 2016 m. spalio mėn. imtis priemonių siekiant sudaryti geresnes sąlygas sutvarkyti kredito įstaigų balansus ir spręsti didelio neveiksnių paskolų lygio problemą. Mažinti įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą, susijusį su pelno apmokestinimu, ir pagerinti pradedančiųjų ir mažųjų bei vidutinių įmonių galimybes gauti finansavimą kapitalo rinkoje.

               5.

               Padidinti viešųjų pirkimų pagal viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes bei koncesijos sutartis skaidrumą ir veiksmingumą. Iki 2016 m. pabaigos pagerinti ir paspartinti administracines ir licencijų išdavimo procedūras, paspartinti mokestinių ginčų sprendimą ir sumažinti reguliavimo kliūtis, visų pirma teikiant verslo paslaugas. Skatinti universitetų ir verslo sektoriaus bendradarbiavimą.

      Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. KAŽIMÍR

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

      (3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

      (4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

      (5)  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis stabilumo programoje pateikta informacija.

      (6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.