title: Tarybos rekomendacija 2020 m. liepos 20 d. dėl 2020 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Austrijos stabilumo programos 2020/C 282/20

text:
               26.8.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 282/129

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. liepos 20 d.
      dėl 2020 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Austrijos stabilumo programos
      (2020/C 282/20)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Austrija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

                  (2)

                  2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Austrijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Austrijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Austrijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

                  (3)

                  2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

                  (4)

                  kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

                  (5)

                  2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

                  (6)

                  siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

                  (7)

                  dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad konkrečiai sveikatos sektoriuje reikia patikimų pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

                  (8)

                  kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Austrija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams;

                  (9)

                  dėl skirtingų specializacijos modelių, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo, tikėtina, kad socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai įvairiuose regionuose bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai tarp Austrijos regionų didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

                  (10)

                  2020 m. nacionalinę reformų programą Austrija pateikė 2020 m. balandžio 14 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

                  (11)

                  šiuo metu Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

                  (12)

                  2020 m. stabilumo programos techniniame atnaujinime Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,7 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 8,0 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 1,9 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 70,4 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 81,4 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

                  (13)

                  reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Austrija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 5,0 % BVP. Tos priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų stiprinimą, skubią pagalbą sunkumų patiriančioms įmonėms ir sutrumpinto darbo laiko tvarką. Be to, Austrija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. konvergencijos programoje įvertinta, kad jos sudarys 5,0 % BVP. Tos priemonės apima gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių atidėjimą (2,6 % BVP) ir paskolų garantijas (2,4 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Austrija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

                  (14)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Austrijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -6,1 % BVP 2020 m. ir -1,9 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis pasieks 78,8 % BVP, o 2021 m. –75,8 % BVP;

                  (15)

                  dėl 2020 m. Austrijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

                  (16)

                  siekdama suvaldyti COVID-19 plitimą Austrijos Vyriausybė ėmėsi beprecedenčių priemonių. Ji įvedė griežtą karantiną, nustatė socialinių kontaktų ribojimo taisykles ir skyrė daug lėšų sveikatos sistemai, kad būtų įsigyta įrangos ir reikmenų, sustiprinti laboratorijų pajėgumai ir padidintas gebėjimas apsirūpinti personalu. Pirminės sveikatos priežiūros įstaigos patyrė ypatingą spaudimą, nes beprecedenčiu mastu išaugo nuotolinių konsultacijų, gydytojų konsultacijų ir vizitų į namus poreikis. Staigus COVID-19 protrūkis stipriai paveikė Austrijos ekonomiką. Nacionalinės ir tarptautinės viruso plitimo valdymo priemonės sutrikdė tiek paklausą, tiek pasiūlą ir lėmė plataus masto nuosmukį. Todėl prognozuojama, kad 2020 m. BVP sumažės 5,5 %, t. y. daugiau nei per 2008–2009 m. ekonomikos ir finansų krizę. Kadangi naujų užsikrėtimo atvejų skaičius palyginti sparčiai mažėjo, Austrija buvo viena iš pirmųjų valstybių narių, kurios paskelbė švelninančios viruso plitimo valdymo priemones – apie tai ji paskelbė balandžio mėn. viduryje. Siekdama išvengti ilgalaikių ekonominių nuostolių ir sušvelninti krizės poveikį užimtumui bei jos socialinį poveikį, Vyriausybė patvirtino išsamų priemonių rinkinį Austrijos ekonomikai remti (apie 10 % BVP). Į šį rinkinį įtraukta sutrumpinto darbo laiko tvarka (vok. Kurzarbeit), pagal kurią darbo laiko sutrumpinimas konkretų laikotarpį gali siekti vidutiniškai iki 90 %, o darbdaviams kompensuojama 80–90 % paskutinių darbuotojo grynųjų pajamų priklausomai nuo paskutinių bendrųjų pajamų. Išsamiu įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims skirtų priemonių rinkiniu siekiama laikinai išvengti likvidumo problemų ir teikiama tiesioginė parama, visų pirma labai nukentėjusioms įmonėms ir sektoriams, ypač daug dėmesio skiriant mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Tai tokios priemonės kaip pervedimai, likvidumo parama paskolomis, garantijomis, kapitalo injekcijomis ir mokesčių atidėjimu. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą;

                  (17)

                  kol kas Austrijos sveikatos sistema su COVID 19 pandemija kovoja sėkmingai. Dar labiau visuomenės sveikatą pagerintų pirminės ir ambulatorinės sveikatos priežiūros paslaugų išplėtimas, skiriant dėmesį sveikatingumo skatinimui ir ligų prevencijai. Išlaikant aukštos kokybės standartus, išlaidų veiksmingumas galėtų būti padidintas veiksmingiau vykdant viešuosius pirkimus ir siūlant generinius vaistus. Be to, Austrijos ilgalaikės priežiūros sistema susiduria su struktūriniais ir fiskaliniais iššūkiais, kurių visapusiškai įveikti kol kas nepavyksta. Sistema teikia palyginti aukštos kokybės paslaugas, tačiau jai kyla apsirūpinimo personalu problemų, kurios dar labiau išryškėjo ir tapo akivaizdžios per dabartinę krizę. Ilgalaikės priežiūros sektorius labai priklauso nuo darbuotojų iš kitų valstybių narių teikiamos priežiūros, todėl kyla būtinybė užtikrinti laisvą tarpvalstybinių darbuotojų judėjimą. Be to, slaugos darbuotojų darbo patrauklumą padėtų padidinti pakankamas darbo užmokestis;

                  (18)

                  svarbų vaidmenį remiant namų ūkius ir įmones COVID-19 plitimo valdymo laikotarpiu atlieka mokesčių politika, taip pat ji bus itin svarbi skatinant ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės. Austrijos mokesčių bazei būdinga didelė darbo jėgai tenkanti našta, o galimybė gauti pajamų iš su turtu ir aplinkosauga susijusių mokesčių iš esmės vis dar neišnaudojama, be to, galėtų būti padidintas vartojimo mokesčių veiksmingumas. Mokesčių reformos galėtų padėti mokesčių bazę perorientuoti į šaltinius, mažiau neigiamai veikiančius integracinį ir tvarų augimą, ir taip padėti tvirtus pagrindus ekonomikos atsigavimui. Visų pirma, nepakankamai apmokestinamas alkoholis ir tabakas, tarša ir išteklių eikvojimas, todėl prarandama galimybė formuoti elgseną ir gauti pajamų. Tai, kad energijos mokesčiai yra netolygūs ir apskritai maži, mažina jų, kaip aplinkai palankaus vartojimo skatinimo politikos priemonės, produktyvumą ir veiksmingumą. Visų pirma nuoseklus išmetamo CO2 kiekio apmokestinimas padidintų klimatui nekenkiančių energijos šaltinių konkurencingumą ir suteiktų fiskalinio manevravimo galimybių mažinti didesnį iškraipomąjį poveikį turinčius mokesčius. Didesni su CO2 susiję energijos mokesčiai padėtų internalizuoti socialines taršos išlaidas, paskatintų vartotojus labiau kliautis atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais, o investuotojus – investuoti į klimatui nekenkiančias technologijas. Galiausiai platesnis su turtu susijusių mokesčių taikymas galėtų padidinti mokesčių sistemos teisingumą, ypač atsižvelgiant į nuolat didelę Austrijos turtinę nelygybę. Visų pirma periodiniai nekilnojamojo turto ir paveldėjimo mokesčiai, kaip paaiškėjo, yra palyginti palankūs ekonomikos augimui ir progresiniai, todėl, siekiant gauti mokestinių pajamų viešiesiems finansams atkurti, nereikėtų jų pamiršti;

                  (19)

                  nors Austrijos rezultatai Europos socialinių teisių ramstį pagrindžiančioje socialinių rodiklių suvestinėje buvo geri, dėl aprėpties spragų COVID-19 krizės sąlygomis pažeidžiamų grupių pajamų apsauga gali būti nepakankama, todėl gali prireikti papildomų priemonių. Jaunimo nedarbas auga, o skurdo rizika ypač gresia bedarbiams, ilgalaikiams bedarbiams, nestandartinių užimtumo formų darbuotojams ir užsienyje gimusiems asmenims. Labai svarbios išliks aktyvios darbo rinkos politikos priemonės, pagal kurias siūlomos mokymosi visą gyvenimą ir kvalifikacijos kėlimo galimybės. Aplinkybės, kuriomis mokymasis turi vykti nuotoliniu būdu, daro ypač didelį poveikį palankių sąlygų neturintiems studentams, įskaitant neįgalius studentus. Apie 10 % jaunesnių nei 15 metų amžiaus mokinių neturi prieigos prie virtualiosios mokymo aplinkos, todėl reaguodama į COVID-19 krizę Austrijos Vyriausybė ėmėsi poveikio švelninimo priemonių – aprūpino rizikos grupei priskiriamus mokinius kompiuteriais. Vis dėlto kyla pavojus, kad didės išsimokslinimo nelygybė, susijusi su socialinėmis bei ekonominėmis sąlygomis ir migrantų kilme. Ekonomikos gaivinimo strategija, kuria gerinamos galimybės naudotis įtraukiu geros kokybės ankstyvuoju ugdymu ir priežiūra (o jie, kaip įrodyta, gerina nepalankią socialinę padėtį), suteiktų socialinės bei ekonominės naudos vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais ir galimybių moterims užtikrintai patekti į darbo rinką. Prieš krizę bendras moterų užimtumo lygis buvo aukštas, tačiau beveik pusė iš jų dirbo ne visą darbo laiką (dėl trumpo mokyklų ir vaikų priežiūros įstaigų darbo laiko), todėl nekoreguotas vyrų ir moterų pajamų skirtumas yra reikšmingas;

                  (20)

                  COVID-19 paramos priemonių veiksmingumas lengvinant stipriai nukentėjusių įmonių gyvavimą, išsaugant verslo aplinką ir užkertant kelią nemokumui priklauso nuo to, ar valdžios institucijos ir tarpininkai jas įgyvendins skubiai ir nebiurokratiškai. Startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti specialios paramos, pvz., teikiamos viešosioms institucijoms įsigyjant jų akcinio kapitalo dalis, o rizikos kapitalo fondus skatinant didinti investicijas į tokias įmones. Taip būtų sustiprintos įmonės, kurios yra itin svarbios ekonomikos atsigavimui, ir kartu būtų išvengta skubaus strategiškai svarbių Europos įmonių pardavimo. Be finansavimo paramos, stipriai nukentėjusioms įmonėms, ypač mažesnėms, reikia palankios verslo aplinkos. Dėl administracinės naštos ir intensyvaus reguliavimo įmonės patiria išlaidų, kurias padengti joms dabar sunkiau nei bet kada. Veiksmais, kuriais mažinama bereikalinga našta ir teikiamos veiksmingos skaitmeninės viešosios paslaugos, galima veiksmingai suteikti įmonėms skubią ir realią pagalbą, neapkraunant mokesčių mokėtojų. Nemokumo sistemą reikėtų perorientuoti į prevenciją, tačiau taip pat į skubų restruktūrizavimą ir antrosios galimybės suteikimą. Tokie ginčų sprendimo tinklai kaip SOLVIT padeda įmonėms sutrikus vidaus rinkai, todėl jiems reikia pakankamų išteklių;

                  (21)

                  siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Į inovacijas, skaitmeninimą ir žaliąją pertvarką nukreiptos investicijos bus pačios veiksmingiausios, nes padidins našumą ir užtikrins tvarų konkurencingumą. Austrijos moksliniai tyrimai ir plėtra yra vieni iš intensyviausių Sąjungoje, tačiau, kai kalbama apie inovacijų rezultatus, šalis atsilieka nuo inovacijų lyderių. Dabar, kai daugelio įmonių moksliniams tyrimams skiriami biudžetai patiria spaudimą, dar svarbiau Austrijos mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą paversti pažangiuoju mokslu ir moderniausiomis inovacijomis, išlaikyti viešųjų investicijų į fundamentinius ir taikomuosius mokslinius tyrimus lygį ir užtikrinti veiklą plečiančių inovatyvių įmonių nuosavo kapitalo finansavimą. Atveriant ekonomiką ir rengiantis naujam įprastam gyvenimui po COVID-19 izoliavimo ir toliau itin svarbus vaidmuo tenka skaitmeninimui. Menka skaitmeninių technologijų ir verslo modelių sklaida tarp mažesnių įmonių trukdo didinti našumą. Nors Austrijos skaitmeniniai įgūdžiai apskritai geresni nei ES vidurkis, informatikos studijas baigia nepakankamai studentų, todėl šios specialybės darbuotojų trūksta. Augant, pavyzdžiui, e. prekybos, darbo iš namų ir e. valdžios paslaugų mastui prireiks didesnių investicijų į infrastruktūrą (be kita ko, 5G ir plačiajuostį ryšį kaimo vietovėse), įrangą ir įgūdžius;

                  (22)

                  Kad Austrija taptų neutralaus poveikio klimatui ekonomika, ilgą laiką reikės didelių privačiųjų ir viešųjų investicijų. Austrijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nurodyti dideli sunkumai siekiant jos 2030 m. tikslo, susijusio su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, neįtrauktu į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Vienas iš svarbiausių būsimo ekonomikos augimo veiksnių – didesnis išteklių našumas, kartu kuo labiau sumažinant poveikį aplinkai. Siekiant laikytis oro kokybės standartų ir įgyvendinti su klimatu susijusius tikslus, būtina mažinti su transportu susijusių išmetamųjų teršalų kiekį. Pradiniame etape sutelkus ir įgyvendinus naujas investicijas žaliajai pertvarkai remti bus lengviau kurti naujas žaliąsias darbo vietas ir suteikti postūmį ekonomikai, kai bus nutrauktas COVID-19 krizės valdymo režimas. Investicijos į ekologines inovacijas paskatintų našumo augimą ir kartu sumažintų Austrijos ekologinį pėdsaką. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Austrijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Austrijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

                  (23)

                  nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

                  (24)

                  Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Austrija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

                  (25)

                  siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Austrija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

                  (26)

                  per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Austrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Austrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Austrijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

                  (27)

                  atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

            REKOMENDUOJA Austrijai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

                  1.

                  Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą gerinant visuomenės sveikatą ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugas.

                  2.

                  Užtikrinti vienodas galimybes gauti išsilavinimą ir plėsti skaitmeninį mokymąsi.

                  3.

                  Užtikrinti veiksmingą likvidumo ir paramos priemonių, visų pirma skirtų mažosioms ir vidutinėms įmonėms, įgyvendinimą ir mažinti administracinę bei reglamentavimo naštą. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į fundamentinius ir taikomuosius mokslinius tyrimus, taip pat inovacijas, darnųjį transportą, švarią ir efektyvią energijos gamybą bei vartojimą.

                  4.

                  Didinti mokesčių bazės efektyvuną ir užtikrinti, kad ja būtų labiau remiamas integracinis ir tvarus augimas.

         Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            J. KLOECKNER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

         (3)  O L C 301, 2019 9 5, p. 117.

         (4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

         (5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

         (6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

         (7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


title: Tarybos rekomendacija 2020 m. liepos 20 d. dėl 2020 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Lenkijos konvergencijos programos 2020/C 282/21

text:
               26.8.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 282/135

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. liepos 20 d.
      dėl 2020 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Lenkijos konvergencijos programos
      (2020/C 282/21)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Lenkija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

                  (2)

                  2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Lenkijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Lenkijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Lenkijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

                  (3)

                  2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

                  (4)

                  kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

                  (5)

                  2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

                  (6)

                  siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

                  (7)

                  dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

                  (8)

                  kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Lenkija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

                  (9)

                  dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad teritoriniai skirtumai Lenkijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

                  (10)

                  2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę Lenkija pateikė 2020 m. balandžio 29 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

                  (11)

                  šiuo metu Lenkijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

                  (12)

                  2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Lenkijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalusis augimas neviršytų 4,2 % – tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendras Komisijos vertinimas patvirtina, kad 2019 m. ir 2018 m. bei 2019 m. (vertinant kartu) buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal Lenkijai taikomą procedūrą dėl didelio nukrypimo;

                  (13)

                  2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,7 % BVP deficito 2019 m. iki 8,4 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad iki 46,0 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 55,2 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

                  (14)

                  reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Lenkija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudaro 3,2 % BVP ir apima išmokas savarankiškai dirbantiems asmenims ir pagal nestandartines darbo sutartis dirbantiems asmenims, įmonių atleidimą nuo socialinių įmokų mokėjimo (jas turės sumokėti valstybė) ir tam tikroms įmonėms skiriamas darbo užmokesčio subsidijas. Be to, Lenkija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms, pavyzdžiui, paskolų garantijas įmonėms. Konvergencijos programoje numatytų biudžeto priemonių fiskalinis poveikis skiriasi daugiausia dėl įmonėms suteiktų paskolų vertinimo. Kaip ir valdžios institucijų pranešimai, Komisijos 2020 m. pavasario prognozė grindžiama prielaida, kad apie 2¾ procentinio punkto BVP sudarančios paskolos bus konvertuotos į subsidijas ir 2020 m. įrašytos kaip išlaidos. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Lenkija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

                  (15)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Lenkijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -9,5 % BVP 2020 m. ir -3,8 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

                  (16)

                  dėl 2020 m. Lenkijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

                  (17)

                  dėl COVID-19 protrūkio Lenkija pateko į naują socialinę ir ekonominę padėtį. Pirmą kartą per beveik tris dešimtmečius 2020 m. prognozuojamas nuosmukis. Remiantis Vyriausybės pateiktais duomenimis, pandemijos poveikis gyventojų sveikatai buvo palyginti nedidelis, be kita ko, dėl ankstyvo precedento neturinčių priemonių, pavyzdžiui, griežto karantino ir socialinių kontaktų ribojimo, priėmimo. Iki šiol stipriausių neigiamų padarinių pastebėta paslaugų sektoriuje (įskaitant transporto, mažmeninės bei didmeninės prekybos ir laisvalaikio paslaugas), taip pat gamybos sektoriuje dėl tiekimo grandinių pertrūkių. Siekdama kompensuoti ekonominį taikomų apribojimų poveikį, Vyriausybė pradėjo taikyti priemonių rinkinį, kurio vertė sudaro apie 9 % Lenkijos BVP (deficitą didinančios ir likvidumo priemonės kartu) ir kuris apima Sąjungos finansavimą. Paramą teikia ir Lenkijos nacionalinis bankas, siūlydamas likvidumo užtikrinimo priemones. Vyriausybės parama sutelkta į ekonomikos stabilizavimą trumpuoju laikotarpiu remiant darbuotojų pajamas, teikiant finansavimą įmonėms, kurių pajamos sumažėjo, didinant sveikatos sektoriaus atsparumą ir gebėjimą reaguoti ir stiprinant finansų sistemą. Ji taip pat apima investicinę programą, skirtą ekonomikos gaivinimui vidutinės trukmės laikotarpiu remti. Visuomenė daro didelį spaudimą, kad būtų imtasi atsakomųjų politikos priemonių, be kita ko, atleista nuo socialinio draudimo įmokų, mokamos išmokos įmonių, kurios sustabdo savo veiklą, darbuotojams, o labai mažoms įmonėms suteikta galimybė gauti paskolas. Numatoma, kad dėl COVID-19 pandemijos 2020 m. BVP sumažės 4,3 %, o 2021 m. turėtų atsigauti 4,1 %;

                  (18)

                  dėl COVID-19 pandemijos sveikatos sistemoje prireikė taikyti precedento neturinčias priemones. Buvo patirta daug išlaidų, pavyzdžiui, perkant su sveikatos priežiūra susijusią įrangą ir reikmenis, didinant ligoninių bei laboratorijų pajėgumus ir stiprinant gebėjimą aprūpinti darbuotojais. Taip pat reikia skirti papildomų išteklių, kad būtų kompensuotos kitos sveikatos priežiūros paslaugos ir investicijos, kurios buvo atidėtos arba perskirstytos. Prieš COVID-19 protrūkį viešosios išlaidos sveikatos sistemoje sudarė 4,8 % BVP, t. y. mažiau nei 2018 m. Sąjungos vidurkis (7 % BVP). Tai, kartu su neoptimaliu lėšų paskirstymu, kliudo sveikatos sistemos veiklai ir galimybėms ja naudotis. 2018 m. Lenkijos gyventojų, nurodžiusių, kad jų sveikatos patikrinimo poreikiai nebuvo patenkinti, dalis sudarė 4,2 %, o tai yra gerokai daugiau nei 2 % Sąjungos lygmeniu. Dirbančių gydytojų ir slaugytojų skaičius, palyginti su gyventojų skaičiumi, vis dar yra vienas mažiausių Sąjungoje, o sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymas šalyje yra netolygus. Visuomenės sveikata, e. sveikata ir pirminė sveikatos priežiūra, kurios yra labai svarbios siekiant pagerinti prevenciją ir padidinti prieinamumą bei sustiprinti sistemos atsparumą būsimoms problemoms, tebėra nepakankamai išvystytos. Nuo pandemijos nukentėjo ilgalaikės priežiūros įstaigos, nes didelė jų gyventojų dalis priklauso didelės rizikos grupei;

                  (19)

                  COVID-19 pandemija turės didelį poveikį darbo rinkai ir pakeis pastaraisiais metais vyravusios nedarbo mažėjimo tendencijos kryptį. Nedarbo lygis turėtų išaugti nuo 3,3 % 2019 m. iki apie 7,5 % 2020 m., o 2021 m. šiek tiek sumažėti iki 5,3 %. Šis trumpalaikis poveikis vidutinės trukmės laikotarpiu gali tapti labiau struktūrinis, ypač pažeidžiamų grupių atžvilgiu. Laikinai taikoma sutrumpinto darbo laiko tvarka galėtų būti veiksminga priemonė darbo vietoms išlaikyti, nes esama pakankamai paskatų, kad įmonės ją taikytų. Tuo pačiu metu, nepaisant teigiamų pokyčių prieš COVID-19 krizę, kai kurių grupių, ypač moterų, žemos kvalifikacijos darbuotojų, vyresnio amžiaus žmonių, neįgaliųjų ir juos prižiūrinčių asmenų, dalyvavimas darbo rinkoje išliko menkas. Sumažinti darbo jėgos trūkumą padėjo migracija iš Sąjungai nepriklausančių šalių, tačiau dėl apribojimų, atsiradusių dėl sienų kontrolės, gali būti sunku užtikrinti tolesnį darbuotojų migrantų srautą į šalį. Todėl lanksčių darbo sąlygų, įskaitant nuotolinį darbą ir lankstaus darbo laiko tvarką, taikymo, visų pirma pagal neterminuotas darbo sutartis dirbantiems darbuotojams, skatinimas gali padėti reaguoti į krizę ir padėti grupėms, kurių aktyvumo lygis yra mažesnis, rasti nuolatinį darbą. Tai taip pat padidintų darbo rinkos atsparumą būsimiems nuosmukiams;

                  (20)

                  siekiant sušvelninti COVID-19 pandemijos socialinį poveikį, sustiprinti socialinę sanglaudą ir remti ekonomikos atsigavimą, reikalingos plataus masto apsaugos priemonės. Pastaraisiais metais Lenkija pradėjo vykdyti plataus masto socialinių pervedimų programą, apimančią visuotinę išmoką vaikui ir papildomą vienkartinę išmoką, kasmet mokėtiną pensininkams; jos vertė – beveik 2,5 % BVP per metus. Šiomis priemonėmis suteikiama galimybių tikslingiau didinti socialinę apsaugą. Tuo pačiu metu mažiausias pajamas gaunantiems asmenims socialinių išmokų išmokama nedaug. Itin didelis skurdas, apie kurį pranešta 2019 m. atlikus namų ūkių biudžeto tyrimą, labiausiai padidėjo tarp asmenų ar šeimų, gyvenančių iš išmokų (išskyrus pensijas ir invalidumo pensijas), o tai rodo socialinės apsaugos sistemos trūkumus. Be to, ne visų rūšių darbo sutartys suteikia galimybę naudotis socialine apsauga, pavyzdžiui, pakankamomis bedarbio pašalpomis, motinystės išmokomis, ligos ir invalidumo išmokomis. Dėl to kai kurie darbuotojai, kuriems taikomos neatidėliotinos priemonės, tampa pažeidžiamesni ir jiems gresia skurdas. Be to, minimalių pajamų išmokų lygis yra mažesnis už Sąjungos vidurkį;

                  (21)

                  staiga sustabdžius pamokas visais švietimo lygmenimis švietimo sistemai kilo sunkumų užtikrinant nuotolinį mokymąsi. Norint užkirsti kelią nelygybės didėjimui, labai svarbu užtikrinti, kad visi besimokantys asmenys, ypač palankių sąlygų neturintys asmenys, galėtų mokytis nuotoliniu būdu. Tačiau 2018 m. beveik 330 000 mokinių namų ūkiai neturėjo kompiuterio su prieiga prie interneto. Didelei daliai mokytojų trūksta skaitmeninio mokymo įgūdžių. Be to, daugeliui tėvų sunku padėti vaikams naudotis skaitmeniniu mokymusi ir mokytis namuose. Kai kurios iš šių problemų būtų išspręstos ir kokybė būtų užtikrinta, jei būtų toliau taikomos priemonės, kuriomis mokyklos ir mokytojai būtų aprūpinti skaitmenine infrastruktūra ir internetine mokymo medžiaga. COVID-19 krizė išryškino bendrą struktūrinį iššūkį, susijusį su skaitmeninių įgūdžių įgijimu, nes beveik pusė suaugusiųjų neturi pagrindinių skaitmeninių įgūdžių, o bendras suaugusiųjų dalyvavimas mokymosi procese yra gerokai mažesnis nei Sąjungos vidurkis. Pastarojo meto profesinio mokymo reformos nepakankamai paskatino darbdavius jame dalyvauti, o mokymosi darbo vietoje galimybės tebėra nepakankamai išnaudojamos. Atsirandantis mokytojų trūkumas rodo, kad reikia didinti mokytojo profesijos patrauklumą;

                  (22)

                  COVID-19 protrūkis labai paveikė įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir labai mažų įmonių, darbo sąlygas. Siūlyti dirbti nuotolinio darbo sąlygomis yra sudėtinga ir tik dešimtadalyje Lenkijos įmonių skaitmeninimas yra pakankamai pažengęs, kad jos galėtų greitai prisitaikyti prie naujų sąlygų. Viena iš pagrindinių MVĮ skaitmeninimo kliūčių yra žemas savininkų, vadovų ir darbuotojų skaitmeninio raštingumo lygis. Norint užtikrinti viešųjų paslaugų teikimą ir kontroliuoti krizei stebėti ir valdyti reikalingas priemones, labai svarbu, kad viešojo administravimo srityje būtų naudojamos skaitmeninės technologijos. Be to, dėl veiksmingų skaitmeninių viešųjų paslaugų mažėja bereikalinga reglamentavimo ir administracinė našta, o tai gali būti itin svarbu ekonomikos atsigavimo etapu;

                  (23)

                  siekdama sušvelninti COVID-19 krizės poveikį, Lenkijos Vyriausybė nukentėjusioms įmonėms pasiūlė didelę likvidumo paramą garantijų, paskolų ir sąlyginių dotacijų forma, daugiausia orientuodamasi į MVĮ ir labai mažas įmones. Vyriausybės priemones remia Lenkijos nacionalinis bankas, be kita ko, taikydamas iždo obligacijų pirkimo antrinėje rinkoje programą ir labai sumažintas palūkanų normas. Veiksmingas ir greitas tų priemonių įgyvendinimas ir veiksmingas tarpininkų vykdomas jų paskirstymas yra labai svarbūs siekiant padėti verslo sektoriui tęsti veiklą ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą ir stebėti finansų sistemos stabilumą. Pagerinti nukentėjusių įmonių pinigų srautus taip pat padėtų galimybė atidėti mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimą ir viešojo sektoriaus institucijų sutartinių mokėjimų paspartinimas;

                  (24)

                  siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Lenkijos ekonomika išskiria daug anglies dioksido, o oro kokybė šalyje yra viena prasčiausių Sąjungoje, ir tai kelia didelį susirūpinimą dėl aplinkos ir sveikatos. Todėl labai svarbu laiku planuoti ir priimti plataus užmojo priemones, kuriomis siekiama pereiti prie švarios energijos pagal Europos žaliąjį kursą ir nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą. Nors šviesolaidinio ryšio diegimo rodiklis Lenkijoje viršija Sąjungos vidurkį ir ankstesniais metais padaryta didelė pažanga didinant itin spartaus ir judriojo plačiajuosčio ryšio skverbtį, Lenkija dar nėra pasiekusi savo nustatytų sujungiamumo tikslų. Ekonomikos atsigavimą taip pat būtų galima paremti didelėmis investicijomis į darniojo transporto infrastruktūrą, kad būtų pagerintas susisiekimas tarp periferinių vietovių ir ekonominės veiklos centrų. Kad užtikrintų ilgalaikį tvarų ekonomikos augimą ir konkurencingumą, Lenkija vis labiau pasikliaus mokslu ir inovacijomis. Bendrosios išlaidos moksliniams tyrimams ir plėtrai, palyginti su BVP, tebėra mažesnės už Sąjungos vidurkį ir, nepaisant akivaizdžios pažangos daugelyje šalies inovacijų ekosistemos politikos priemonių derinio komponentų, mokslo ir verslo subjektų bendradarbiavimas tebėra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių Lenkijai stiprinti inovacijas. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Lenkijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Lenkijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

                  (25)

                  stabiliai ir nuspėjamai verslo aplinka ir palankiai investavimo aplinkai tenka svarbus vaidmuo ekonomikos atsigavimo po pandemijos procese. Šiuo atžvilgiu esminiai elementai yra teisingumo sistemos nepriklausomumas, veiksmingumas ir kokybė. Teisinis tikrumas, įskaitant galimybę kreiptis į nepriklausomus teismus, ir pasitikėjimas reglamentavimo politikos ir institucijų kokybe bei nuspėjamumu taip pat yra itin svarbūs vidaus rinkos veikimo ir Lenkijos padėties Europos tiekimo grandinėse po pandemijos užtikrinimo veiksniai. Be Komisijos ne kartą pareikšto susirūpinimo dėl teisinės valstybės principo laikymosi Lenkijoje, kuris jau ne kartą buvo nagrinėtas Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimuose, dar didesnį susirūpinimą kelia pastarojo meto įvykiai, susiję su Lenkijos ir Sąjungos teisinės sistemos veikimu;

                  (26)

                  tvaraus ekonomikos augimo ir privačiųjų investicijų pagrindas yra tvirta ir stabili reglamentavimo aplinka. Tinkamų viešų konsultacijų ir konsultacijų su socialiniais partneriais trūkumas daro neigiamą poveikį verslo aplinkos stabilumui ir tvirtumui, taip pat teisės aktų kokybei. Viešos konsultacijos dėl Ministrų Tarybos pasiūlytų įstatymų projektų tapo privalomos, tačiau jos arba nevyksta, arba nėra privalomos dėl pasiūlymų, pateiktų alternatyviais būdais, pavyzdžiui, kai pasiūlymą pateikia Parlamento nariai. Šis nenuoseklumas toliau lemia prastesnę priimamų teisės aktų kokybę. Be to, pablogėjo socialinio dialogo kokybė, visų pirma dėl to, kad politikos formavimo procese konsultacijos nevyko arba jos buvo labai trumpos. Užtikrinant, kad konsultacijoms būtų skiriama pakankamai laiko, geriau atsižvelgiant į suinteresuotųjų subjektų nuomones dėl įstatymų ir politikos dokumentų ir kuo labiau sumažinant įstatymų, dėl kurių konsultuotis nebūtina, skaičių, suaktyvėtų socialinių partnerių dalyvavimas ir pagerėtų teisėkūros kokybė. Institucinė trišalio socialinio dialogo struktūra yra Socialinio dialogo taryba. Tačiau 2020 m. balandžio mėn. priimtos teisinės nuostatos silpnina socialinių partnerių savarankiškumą Socialinio dialogo taryboje, o tai gali dar labiau sumažinti socialinio dialogo veiksmingumą šalyje;

                  (27)

                  nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

                  (28)

                  Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Lenkija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

                  (29)

                  per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Lenkijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Lenkija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lenkijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

                  (30)

                  atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (8) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

            REKOMENDUOJA Lenkijai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

                  1.

                  Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą, prieinamumą ir veiksmingumą, be kita ko, suteikiant pakankamai išteklių ir spartinant e. sveikatos paslaugų diegimą.

                  2.

                  Mažinti krizės poveikį užimtumui, visų pirma sudarant geresnes sąlygas taikyti lanksčią sutrumpinto darbo laiko tvarką. Tikslingiau skirstyti socialines išmokas ir užtikrinti galimybes jas gauti tiems, kam jų reikia. Gerinti skaitmeninius įgūdžius. Toliau skatinti įmonių ir viešojo administravimo skaitmeninę transformaciją.

                  3.

                  Toliau dėti pastangas, kad įmonėms būtų užtikrintos galimybės gauti finansavimą ir užtikrinti likvidumą. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į skaitmeninę infrastruktūrą, švarią ir efektyvią energijos gamybą ir naudojimą, taip pat į darnųjį transportą, prisidedant prie laipsniško ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, be kita ko, anglių pramonės regionuose.

                  4.

                  Gerinti investavimo aplinką, visų pirma užtikrinant teismų nepriklausomumą. Užtikrinti veiksmingas viešas konsultacijas ir socialinių partnerių dalyvavimą politikos formavimo procese.

         Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            J. KLOECKNER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

         (3)  O L C 301, 2019 9 5, p. 123.

         (4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

         (5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

         (6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

         (7)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų bedarbio pašalpoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos;

         (8)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


title: Tarybos rekomendacija 2020 m. liepos 20 d. dėl 2020 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Portugalijos stabilumo programos 2020/C 282/22

text:
               26.8.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 282/142

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. liepos 20 d.
      dėl 2020 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Portugalijos stabilumo programos
      (2020/C 282/22)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Portugalija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

                  (2)

                  2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Portugalijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Portugalijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Portugalijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma dėl susikaupusių didelių grynųjų išorės įsipareigojimų, didelės privačiojo ir valstybės sektorių skolos ir didelės neveiksnių paskolų dalies atsiranda pažeidžiamumas mažo našumo augimo sąlygomis;

                  (3)

                  2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

                  (4)

                  kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

                  (5)

                  2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

                  (6)

                  siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

                  (7)

                  dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

                  (8)

                  kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Portugalija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams;

                  (9)

                  dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Portugalijos regionuose, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo, pvz., Algarvėje ir atokiausiuose Madeiros ir Azorų salų regionuose, socialiniai ir ekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad regioniniai ir teritoriniai skirtumai Portugalijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

                  (10)

                  2020 m. gegužės 16 d. Portugalija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

                  (11)

                  šiuo metu Portugalijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Portugalijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalusis augimas neviršytų 0,7 % – tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Komisijos bendrame vertinime patvirtinama, kad 2019 ir 2018 bei 2019 m. (vertinant kartu) bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal Portugalijai taikomą procedūrą dėl didelio nukrypimo;

                  (12)

                  į 2020 m. stabilumo programą Vyriausybė neįtraukė makroekonominio scenarijaus ir bent 2020 m. valdžios sektoriaus balanso, taip pat skolos santykio su BVP planų. Tačiau 2020 m. stabilumo programoje apskaičiuota, kad kiekvienas 30 darbo dienų laikotarpis (t. y. maždaug 1,5 kalendorinio mėnesio), kuriuo taikomos izoliavimo priemonės, gali turėti vidutiniškai 6,5 % punkto neigiamą poveikį metiniam BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos. Biudžeto projekcijos grindžiamos rizika, susijusia su staiga išaugusiais viešaisiais neapibrėžtaisiais kai kurių valstybinių įmonių įsipareigojimais ir privačiajam sektoriui skirtomis su COVID-19 susijusiomis priemonėmis. Tai papildo anksčiau pagal sutartis prisiimtus neapibrėžtuosius įsipareigojimus;

                  (13)

                  reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Portugalija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. 2020 m. stabilumo programoje šių priemonių poveikis biudžetui vertinamas kas mėnesį arba kasmet, nepateikiant prognozuojamų 2020 m. metinių suvestinių duomenų. Priemonės, be kita ko, apima vienkartinę specialią paramą įmonių verslo veiklai atnaujinti (508,0 mln. EUR, arba 0,3 % BVP), supaprastintą darbo laikino nutraukimo arba darbo laiko sutrumpinimo (atleidimo iš darbo) schemą (373,3 mln. EUR, arba 0,2 % BVP per vieną taikymo mėnesį) ir per sveikatos sistemą vykdomą asmeninių apsaugos priemonių pirkimą (0,1 % BVP per vieną taikymo mėnesį) (8). Komisija apskaičiavo, kad dėl šių priemonių 2020 m. bendros tiesioginės biudžeto išlaidos gali sudaryti maždaug 2,5 % BVP. Be to, Portugalija paskelbė apie priemones, kurios, nors įprastai ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms ir namų ūkiams; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys apie 25,1 mlrd. EUR arba 12,5 % BVP. Tos priemonės apima pridėtinės vertės, gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių, taip pat socialinių įmokų mokėjimo (7,9 mlrd. EUR, arba 3,9 % BVP) atidėjimą ir valstybės garantuojamas kredito linijas bei kitas panašias iniciatyvas (4,0 mlrd. EUR, arba 2,0 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Portugalija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

                  (14)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Portugalijos valdžios sektoriaus deficitas sudarys 6,5 % BVP 2020 m. ir 1,8 % BVP 2021 m. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. pasieks aukščiausią tašką – 131,6 % BVP, o po to 2021 m. sumažės iki 124,4 % BVP;

                  (15)

                  dėl 2020 m. planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė Portugalijai skirtą pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

                  (16)

                  dėl 2020 m. kovo mėn. pradžioje Portugalijoje kilusios COVID-19 pandemijos jos sveikatos sistema patyrė didelį spaudimą. Vyriausybė greitai įgyvendino įvairias griežtas viruso plitimo valdymo priemones: 2020 m. kovo 18 d. paskelbė konstitucinę nepaprastąją padėtį iki 2020 m. gegužės 2 d., kad kuo labiau apribotų ligos plitimą ir mirusiųjų skaičių. Portugalija ėmėsi priemonių, kad sustiprintų sveikatos sistemos reagavimo pajėgumus, išlygintų užsikrėtimo atvejų kreivę, taigi, neperpildytų ligoninių. Nacionalinės ir pasaulinės viruso plitimo valdymo priemonės labai apribojo daugelio sektorių ekonominę veiklą, ypač smarkiai pakenkė turizmui ir susijusiai veiklai, o Portugalijos, ypač jos labai mažų, taip pat mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), socialinės ir ekonominės perspektyvos pablogėjo. Prognozuojama, kad 2020 m. ekonomika susitrauks 6,8 %, o 2021 m. atsigaus 5,8 %;

                  (17)

                  siekiant sušvelninti tiesioginį COVID-19 pandemijos poveikį žmonių sveikatai, patiriamos didelės plataus masto sveikatos sistemos išlaidos. Reikia investicijų, kad būtų padidintas sveikatos sistemos atsparumas, apsirūpinta įranga, produktais ir infrastruktūra, būtinais reagavimo į krizę pajėgumams stiprinti, įskaitant intensyviąją priežiūrą, testavimą, technologinius ir taikomuosius medicininius mokslinius tyrimus, ir užtikrinta visuotinė galimybė gauti paslaugas, be kita ko, už miestų ribų ir atokiausiuose Madeiros bei Azorų salų regionuose. COVID-19 protrūkio pradžioje buvo planuojama palaipsniui pradėti taikyti naują valstybinių ligoninių valdymo modelį ir gerokai padidinti metinius biudžetus. Stabilus to plano įgyvendinimas dabartinėmis aplinkybėmis galėtų padėti sustiprinti sveikatos sistemos atsparumą. COVID-19 atskleidė Portugalijos ilgalaikės priežiūros įstaigų pažeidžiamumą, nes jose užsikrėtimo rodikliai yra didesni. Nors per pastarąjį dešimtmetį pagerėjo ilgalaikės priežiūros teritorinė aprėptis, bendras paslaugų prienamumo lygis visuose šalies regionuose yra žemas. Tuo pačiu metu, dar prieš COVID-19 pandemijos protrūkį, buvo prognozuojama, kad sveikatos priežiūros išlaidos, išreikštos procentine BVP dalimi, ilguoju laikotarpiu gerokai padidės. Siekiant įveikti dabartinę krizę ir spręsti su visuomenės senėjimu susijusias problemas, būtina toliau dėti pastangas gerinti sveikatos ir ilgalaikės priežiūros veiksmingumą ir pajėgumus;

                  (18)

                  nuo 2014 m. darbo rinkoje nuolatos vyko teigiamų pokyčių, bet dabar dėl pandemijos Portugalija susidurs su ypatingomis užimtumo problemomis. Pagal Komisijos prognozę aktyvių gyventojų nedarbas 2020 m. turėtų išaugti iki 9,7 %, o 2021 m. sumažėti iki 7,4 % (palyginti su 6,5 % 2019 m.). Siekdama remti užimtumą ir mažinti darbo vietų praradimo riziką, Portugalija supaprastino ir pritaikė esamą darbo laikino nutraukimo arba darbo laiko sutrumpinimo schemą. Tikslingai naudojant Sąjungos ir nacionalines programas būtų galima išsaugoti darbo vietas ir ekonominę veiklą, ypač kiek tai susiję su MVĮ. Ekonomikos gaivinimo etapu individualizuota tikslinė aktyvi darbo rinkos politika, visų pirma kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo, atliks lemiamą vaidmenį užtikrinant, kad darbuotojai būtų pasirengę dirbti. Darbdavių, švietimo ir mokymo įstaigų bei valstybinių užimtumo tarnybų bendradarbiavimas bus labai svarbus siekiant skatinti įdarbinimo lygio augimą;

                  (19)

                  dėl COVID-19 pandemijos reikia imtis socialinio poveikio mažinimo ir pažeidžiamoje padėtyje esančių žmonių apsaugos priemonių, kad nelygybė nedidėtų. Jos, be kita ko, apima bedarbio pašalpų sistemas ir labiausiai nukentėjusių darbuotojų, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis ir netipinius darbuotojus, pajamų rėmimą, galimybę naudotis paslaugomis ir priemones, kuriomis skatinama reintegracija į darbo rinką. Skubiai ir koordinuotai švelninti socialinius krizės padarinius galėtų padėti nacionalinio nenumatytų socialinių atvejų plano įgyvendinimas bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene. Teigiamą poveikį pajamų paskirstymui turėjo politikos pokyčiai, kuriais siekiama sustabdyti socialinių pervedimų veiksmingumo mažėjimą pastaraisiais metais, pvz., minimalių pajamų padidinimas, vyresnio amžiaus asmenims skirtas solidarumo priedas, pensijos ir išmokos šeimai. Nepaisant to, dėl socialinių pervedimų (išskyrus pensijas) gyventojų, kuriems gresia skurdas, dalis Portugalijoje 2018 m. sumažėjo tik 23,8 %, t. y. gerokai mažiau nei Sąjungos vidurkis (34 %). Be to, minimalių pajamų sistemos adekvatumas yra vienas iš mažiausių Sąjungoje, o gaunamos pajamos sudaro tik 40 % nacionalinę skurdo ribą atitinkančių pajamų;

                  (20)

                  dėl COVID-19 pandemijos priėmus būtinas socialinių kontaktų ribojimo priemones, labai išaugo poreikis naudotis skaitmeninėmis technologijomis siekiant toliau užtikrinti galimybę įgyti išsilavinimą, mokytis ir vykdyti verslo veiklą. Portugalijos mokyklos ir mokymo centrai buvo uždaryti ir tradicinis, asmeninis mokymasis buvo sutrikdytas ir pakeistas siūlomu nuotoliniu mokymusi. Apie 6 % namų ūkių vis dar neturi prieigos prie interneto, dėl to nukenčia maždaug 50 000 moksleivių – prieiga prie interneto ir telekomunikacijų tinklo aprėptis miesto ir kaimo vietovėse labai skiriasi. Studentai iš geresnes socialines ir ekonomines sąlygas turinčių šeimų gali geriau susidoroti su iššūkiais, kylančiais dėl nuotolinio mokymosi. Be to, Portugalijoje labai trūksta skaitmeninių įgūdžių. 2019 m. 48 % gyventojų neturėjo pagrindinių skaitmeninių įgūdžių, iš jų apie 26 % neturėjo jokių skaitmeninių įgūdžių, o asmenų, kurie niekada nesinaudojo internetu, yra dvigubai daugiau nei Sąjungos vidurkis. Dabartinėmis aplinkybėmis reikia intensyviai rengti e. mokymo kursus ir dėti pastangas, kad nuo skaitmeninės atskirties kenčiantiems žmonėms būtų padedama įveikti kliūtis, trukdančias mokytis nuotoliniu būdu. Įmonėms įdiegus skaitmenines technologijas, kuriomis būtų siūlomos alternatyvios darbo sąlygos ir skaitmeninės paslaugos, būtų užtikrintas įmonių, kurių paslaugos gali būti teikiamos internetu, veiklos tęstinumas ir taip sušvelnintas apribojimų kai kuriuose sektoriuose poveikis. Tai ypač aktualu Portugalijoje, kurios ekonomikai daugiausia būdingos tradiciniuose sektoriuose susitelkusios labai mažos įmonės. Vienas iš pagrindinių veiksnių, trukdančių skaitmeninti MVĮ, yra skaitmeninių žinių atotrūkis, kurį lemia apskritai žemas vadovų ir darbuotojų skaitmeninio raštingumo lygis;

                  (21)

                  siekdama užkirsti kelią bankrotams, kurių galima išvengti, ir sudaryti sąlygas įmonėms išgyventi sukrėtimą ir išlikti konkurencingoms, Portugalija priėmė priemonių rinkinį, kurio tikslas – remti perspektyvias įmones, visų pirma MVĮ, kurias paveikė socialinių kontaktų ribojimo priemonių taikymas, o dėl jo buvo apribota veikla ir sumažėjo vidaus bei pasaulinė paklausa. Šiomis priemonėmis daugiausia dėmesio skiriama likvidumo paramos teikimui, be kita ko, teikiant valstybės ir viešųjų finansų įstaigų finansuojamas garantijas, tiesiogines subsidijas, taikant mokesčių atidėjimus, socialinių įmokų mažinimą ir atidėjimus, taip pat būsto nuomos atidėjimus ir viešą bankų paskolų namų ūkiams ir įmonėms moratoriumą. Visų pirma dėmesys skiriamas labiausiai nukentėjusiems sektoriams, įskaitant turizmo, apgyvendinimo bei maitinimo paslaugų sektorius ir susijusią ekonominę veiklą, taip pat gamybos ir eksportuojančioms įmonėms. Svarbu, kad tokias priemones laiku ir veiksmingai įgyvendintų viešosios institucijos ir privatūs tarpininkai. Šiomis aplinkybėmis Portugalijos Vyriausybė supaprastino naudojimosi kredito linijomis procesą, t. y. dokumentus, kuriuos turi pateikti įmonės. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą ir į ekonomikos finansavimo sąlygas. Papildomais politikos veiksmais siekiama remti verslumą ir savarankiškai dirbančius asmenis;

                  (22)

                  siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Augimą skatinančios investicijos, kuriomis remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos, skaitmeninimas, junglumas ir žalioji pertvarka, padės atgaivinti Portugalijos ekonomiką ir nukreipti ją ilgalaikio tvaraus augimo keliu. Investicijomis į transporto infrastruktūrą būtų galima pagerinti padėtį Portugalijos periferijoje, visų pirma panaikinant geležinkelio jungčių su Ispanija spragas ir sudarant sąlygas išnaudoti nepakankamai išnaudojamas Portugalijos uostų galimybes. Portugalijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nurodytos svarbios investicijos, kurių reikia vykdant su klimato kaita susijusią pertvarką ir energetikos pertvarką. Dar yra daug neišnaudotų galimybių padidinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą ir sumažinti įmonių suvartojamos energijos kiekį. Geresnis energijos tinklų sujungiamumas su Pirėnų pusiasaliu galėtų sudaryti sąlygas didesnei konkurencijai ir palengvinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą. Investicijos taip pat gali padėti numatant neigiamą klimato kaitos poveikį, pavyzdžiui, potvynius ir miškų gaisrus, taip pat gerinant vandens bei atliekų tvarkymą ir plėtojant žiedinės ekonomikos potencialą. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Portugalijai galėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Portugalijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

                  (23)

                  pastaraisiais metais dėl toliau įgyvendinamų tam tikrų priemonių padidėjo Portugalijos teisingumo sistemos veiksmingumas. Tačiau dėl pandemijos ir jos sukelto nuosmukio gali padaugėti bylinėjimosi atvejų, o tai galėtų paaštrinti likusias problemas, visų pirma susijusias su ilgais teismo procesais ir dideliu neišnagrinėtų bylų skaičiumi administraciniuose ir mokesčių teismuose. Didesnis teisingumo sistemos veiksmingumas ir atsparumas galėtų pagerinti verslo aplinką, visų pirma tai būtų naudinga šalies MVĮ ir investuotojams;

                  (24)

                  nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

                  (25)

                  pastaraisiais metais padėtis Portugalijos bankų sistemoje apskritai ne kartą gerėjo. Pelningumo rodikliai pagerėjo dėl pastangų didinti sektoriaus efektyvumą ir sumažinti atidėjinius bei nuvertėjimą. Atsižvelgiant į padidėjusį pelningumą, bankų sistema toliau stiprino kapitalo pakankamumo rodiklius. Tačiau nuosavų lėšų lygis tebelieka žemesnis nei Sąjungos vidurkis. Neveiksnių paskolų santykis daugelį metų toliau mažėjo, tačiau tebėra dvigubai didesnis už Sąjungos santykį. Ekonomikoje, kurios įsiskolinimo lygis tebėra aukštas, pajamų formavimo pajėgumai tebėra iššūkis esant mažoms palūkanų normoms. Dėl COVID-19 krizės, žemų palūkanų normų aplinkos ir tam tikrų nuo naftos priklausomų šalių pozicijų bankų sektorius susidurs su sunkumais ir tai atsispindės teikiamų paskolų kredito kokybėje;

                  (26)

                  nustatyta, kad ilgai trunkantys nemokumo bylų procesai yra vienas iš pagrindinių veiksnių, dėl kurių bankai negali greitai susidoroti su susikaupusiomis neveiksniomis paskolomis. Jie taip pat daro didelį poveikį šio turto kainodarai antrinėje rinkoje, nes rezultatai, nustatomi kaip mokėjimai kreditoriams, yra nepakankami. Iš neveiksnių paskolų suskirstymo ir toliau matyti, kad įmonių paskolų dalis vis dar didelė (sudaro apie du trečdalius), o tokioms paskoloms sunkiausia taikyti greitą ir standartizuotą metodą. Pastaraisiais metais padaryti keli tiek nemokumo, tiek civilinio vykdymo užtikrinimo proceso pakeitimai. Tolesni koregavimai, visų pirma susiję su nepagrįstu vėlavimu, padėtų ir kreditoriams, ir skolininkams, o pastariesiems būtų naudinga nauja pradžia;

                  (27)

                  Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Portugalija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

                  (28)

                  siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Portugalija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

                  (29)

                  per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Portugalijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Portugalija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Portugalijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

                  (30)

                  atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (9) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

                  (31)

                  atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijose,

            REKOMENDUOJA Portugalijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

                  1.

                  laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Stiprinti sveikatos sistemos atsparumą ir užtikrinti vienodas galimybes naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugomis.

                  2.

                  Remti užimtumą ir teikti pirmenybę priemonėms, kuriomis siekiama išsaugoti darbo vietas. Užtikrinti pakankamą ir veiksmingą socialinę apsaugą ir pajamų rėmimą. Remti skaitmeninių technologijų naudojimą siekiant užtikrinti vienodas galimybes gauti kokybišką išsilavinimą ir mokymą ir didinti įmonių konkurencingumą.

                  3.

                  Įgyvendinti laikinas priemones, kurioms būtų siekiama užtikrinti įmonių, visų MVĮ, galimybes pasinaudoti likvidumo priemonėmis. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir efektyvią energijos gamybą bei vartojimą, geležinkelių infrastruktūrą ir inovacijas.

                  4.

                  Didinti administracinių ir mokesčių teismų veiksmingumą.

         Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            J. KLOECKNER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

         (3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 129.

         (4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

         (5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

         (6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

         (7)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos;

         (8)  Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę, poveikis biudžetui 2020 m. išreikštas BVP procentine dalimi (200,4 mlrd. EUR).

         (9)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.