title: Rekomendacija Tarybos sprendimas skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą ir įspėjama imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti

text:
     LT

LT        LT
 ---pagebreak---                     EUROPOS KOMISIJA

                                                     Briuselis, 4.5.2010
                                                     SEK(2010) 560 galutinis

                                        Rekomendacija

                                 TARYBOS SPRENDIMAS

      skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą ir
     įspėjama imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio
                                   deficito padėčiai ištaisyti

LT                                                                                LT
 ---pagebreak---                                                Rekomendacija

                                        TARYBOS SPRENDIMAS

            skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą ir
           įspėjama imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio
                                         deficito padėčiai ištaisyti

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnį 9 dalį ir
     136 straipsnį,

     atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

     kadangi:

     (1)      Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 136 straipsnio 1 dalies a punkte numatyta
              galimybė patvirtinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtas priemones,
              kuriomis siekiama sustiprinti jų biudžetinės drausmės koordinavimą ir priežiūrą.

     (2)      Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės
              vengia perviršinio valdžios sektoriaus deficito, ir dėl to nustatyta perviršinio deficito
              procedūra. Stabilumo ir augimo pakte, pagal kurio korekcinę funkciją įgyvendinama
              perviršinio deficito procedūra, numatyta struktūra, kuria palaikoma vyriausybės
              politika, skirta greitai grįžti prie tvirtos biudžeto būklės atsižvelgiant į ekonominę
              situaciją.

     (3)      2009 m. balandžio 27 d. pagal EB sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė,
              kad Graikijoje susidaręs perviršinis deficitas, ir pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir
              1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito
              procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo 3 straipsnio 4 dalį pateikė
              rekomendacijas dėl perviršinio deficito ištaisymo ne vėliau kaip 2010 m. Taryba taip
              pat nustatė 2009 m. spalio 27 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų
              priemonių. 2009 m. lapkričio 30 d. Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos
              Sąjungos veikimo 126 straipsnio 8 dalimi, nustatė, kad Graikija nesiėmė veiksmingų
              priemonių; todėl 2010 m. vasario 16 d. Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos
              Sąjungos veikimo 126 straipsnio 9 dalimi, įspėjo Graikiją, kad ji imtųsi priemonių
              perviršiniam deficitui ištaisyti vėliausiai 2012 m. Taryba taip pat nustatė 2010 m.
              gegužės 15 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų priemonių.

     (4)      Reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad jei laikantis
              Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 9 dalies nuostatų buvo imtasi
              veiksmingų priemonių, o priėmus tą įspėjimą kyla netikėtų neigiamų ekonominių
              įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi
              Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
              126 straipsnio 9 dalį priimti patikslintą įspėjimą.

LT                                                    2                                                     LT
 ---pagebreak---      (5)   Remiantis Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėmis, kurios sudarė pirminio
           įspėjimo Graikijai pagrindą, buvo numatyta, kad 2010 m. BVP susitrauks ¼ % ir nuo
           2011 m. ims didėti, o ekonomika turėjo augti 0,7 %. Dabar 2010 m. numatomas
           staigus realiojo BVP kritimas, o 2011 m. tolesnis traukimasis. Vėliau numatomas
           laipsniškas grįžimas prie augimo. Toks ryškus ekonominio scenarijaus pablogėjimas
           reiškia, kad nesikeičiant politikai atitinkamai bus prastesnė valstybės finansų
           perspektyva. Be to, reikėtų atsižvelgti į 2009 m. valdžios sektoriaus deficito rodiklio
           patikslinimą (jį padidinus nuo 12,7 % BVP įverčio, apskaičiuoto sprendimo pagal 126
           straipsnio 9 dalį priėmimo metu, iki 13,6 % BVP įverčio, remiantis 2010 m. balandžio
           1 d. Graikijos pateiktu fiskaliniu pranešimu) ir į riziką, kad šis rodiklis gali būti vėl
           patikslintas (jį padidinant maždaug 0,3–0,5 % BVP) Eurostatui baigus Graikijos
           statistikos tarnybų tyrimą1. Galiausiai, rinkose kilęs nerimas dėl valstybės finansų
           perspektyvos pasireiškė staigiu valdžios sektoriaus skolos rizikos priemokų
           padidėjimu, dėl to tapo dar sunkiau kontroliuoti valdžios sektoriaus deficito ir skolos
           raidą. Remiantis 2010 m. kovo mėn. Komisijos tarnybų atliktu preliminariu vertinimu,
           Graikija, kaip reikalauta, vykdė fiskalines priemones, skirtas užtikrinti, kad būtų
           pasiektas planuotas 2010 m. deficito rodiklis. Tačiau staigus ekonominio scenarijaus
           pasikeitimas reiškia, kad minėtų planų nebegalima laikyti pagrįstais. Dėl tiesioginės
           grėsmės valstybės mokumui šiais metais reikia imtis dar griežtesnių priemonių. Kartu
           dėl dabar numatomo galimo didelio ekonomikos susitraukimo nebebus įmanoma
           įvykdyti pirminio deficito mažinimo plano. Galima laikyti, kad Graikijoje kilo netikėtų
           neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams,
           todėl yra pagrindo priimti patikslintas rekomendacijas pagal Sutarties dėl Europos
           Sąjungos veikimo 136 straipsnį ir 126 straipsnio 9 dalį.

     (6)   Atsižvelgiant į pirmiau nurodytas aplinkybes, 2010 m. vasario 16 d. Tarybos įspėjime
           nustatytą Graikijos perviršinio deficito ištaisymo terminą reikia pratęsti dvejiems
           metams – iki 2014 m.

     (7)   Bendroji valstybės skola 2009 m. pabaigoje siekė 115,1 % BVP. Tai vienas didžiausių
           skolos ir BVP santykių ES, ir jis gerokai viršija Sutartyje nustatytą 60 % BVP
           pamatinę vertę. Be to, pasibaigus šiuo metu vykdomam statistikos tarnybų tyrimui, šį
           skaičių gali tekti patikslinti (jį padidinant 5–7 procentiniais punktais). Jei būtų
           įvykdytas deficito mažinimo planas, kuris, atsižvelgiant į susidariusias aplinkybes, yra
           būtinas ir įmanomas, tai reikštų, kad 2014 m. skola liautųsi didėti. Be to, kad išliko
           dideli valdžios sektoriaus deficito rodikliai, prie skolos didėjimo labai prisidėjo
           ypatingos skolą didinančios operacijos (angl. below-the-line operations). Dėl to
           rinkose sumažėjo pasitikėjimas vyriausybės pajėgumu ateityje aptarnauti didėjančią
           skolą. Graikija turi ypač skubiai imtis precedento neturinčio masto ryžtingų veiksmų,
           susijusių su deficitu ir kitais skolos augimą skatinančiais veiksniais, kad būtų
           sustabdytas skolos ir BVP santykio didėjimas ir kad būtų galima vėl taikyti rinkos
           finansavimą.

     (8)   Labai pablogėjus valdžios sektoriaus finansų būklei, euro zonos valstybės narės
           nusprendė suteikti Graikijai paramą stabilumui užtikrinti, kad būtų užtikrintas
           finansinis stabilumas visoje euro zonoje, kartu su Tarptautinio valiutos fondo suteikta
           daugiašale pagalba. Ši parama, Komisijai koordinuojant, teikiama kaip bendra dvišalių
           paskolų suma. Kreditoriai nusprendė paramą susieti su Graikijai šiuo sprendimu

     1
           Eurostato pranešimas spaudai Nr. 55/2010. 2010 m. balandžio 22 d.

LT                                                     3                                               LT
 ---pagebreak---           nustatytų reikalavimų laikymusi. Visų pirma Graikija turi vykdyti šiame sprendime
          nurodytas priemones laikydamasi nustatytų toliau išvardytų terminų.

     PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                           1 straipsnis

     1.    Graikija kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2014 m. termino ištaiso esamą perviršinio
           deficito padėtį.

     2.    Koregavimo planu perviršiniam deficitui ištaisyti siekiama, kad 2010 m. valdžios
           sektoriaus deficitas neviršytų 18 508 mln. EUR (8,0 % BVP), 2011 m. – 17 065 mln.
           EUR (7,6 % BVP), 2012 m. 14 916 mln. EUR (6,5 % BVP), 2013 m. – 11 399 mln.
           EUR (4,9 % BVP) ir 2014 m. – 6 385 mln. EUR (2,6 % BVP). Tam reikės pasiekti
           bent 10 % struktūrinio balanso pagerėjimą 2009–2014 m. laikotarpiu.

     3.    Siekiant įgyvendinti 2 dalyje numatytą koregavimo planą, reikia, kad valdžios
           sektoriaus konsoliduotos bendrosios skolos metinis pokytis neviršytų 34 058 mln.
           EUR 2010 m., 17 365 mln. EUR 2011 m., 15 016 mln. EUR 2012 m., 11 599 mln.
           EUR 2013 m. ir 7 885 mln. EUR 2014 m. Remiantis dabartinėmis BVP
           projekcijomis, atitinkama skolos ir BVP santykio raida turėtų būti tokia: 133,2 %
           2010 m., 145,2 % 2011 m., 148,8 % 2012 m., 149,6 % 2013 m. ir 148,4 % 2014 m.

                                           2 straipsnis

     1.    Graikija iki 2010 m. birželio mėn. pabaigos priima šias priemones:

           a)   įstatymą, kuriuo įdiegiama progresinių mokesčių sistema visiems pajamų
                šaltiniams ir horizontaliai suvienodinamas su darbo santykiais ir ilgalaikiu turtu
                susijusių pajamų apmokestinimas;

           b)   įstatymą, kuriuo panaikinamos visos mokesčių sistemos išimtys ir autonominio
                apmokestinimo nuostatos, įskaitant specialiųjų priemokų valstybės
                tarnautojams pajamas;

           c)   panaikina rezervo nenumatytiems atvejams biudžeto asignavimus, siekdama
                sutaupyti 700 mln. EUR;

           d)   panaikina didžiąją dalį biudžeto asignavimų solidarumo pašalpai (išskyrus
                skurdui mažinti skirtą dalį), siekdama sutaupyti 400 mln. EUR;

           e)   sumažina didžiausias pensijas, siekdama per visus metus sutaupyti 500 mln.
                EUR (350 mln. EUR 2010 m.);

           f)   sumažina valstybės tarnautojams mokamas velykines, vasaros ir kalėdines
                premijas bei išmokas, siekdama per visus metus sutaupyti 1500 mln. EUR
                (1100 mln. EUR 2010 m.);

LT                                              4                                                    LT
 ---pagebreak---            g)    Panaikina pensininkams mokamas velykines, vasaros ir kalėdines premijas,
                 apsaugodama mažas pensijas gaunančius pensininkus, siekdama per visus
                 metus sutaupyti 1900 mln. EUR (1500 mln. EUR 2010 m.);

           h)    padidina PVM tarifą, siekdama per visus metus gauti mažiausiai 1,8 mlrd. EUR
                 (800 mln. EUR 2010 m.) pajamų;

           i)    padidina kuro, tabako ir alkoholio akcizus, siekdama per visus metus gauti
                 mažiausiai 1050 mln. EUR (450 mln. EUR 2010 m.) pajamų;

           j)    priima paslaugų direktyvos įgyvendinimo teisės aktus2;

           k)    priima vietos lygmens viešojo administravimo reformavimo ir supaprastinimo
                 įstatymą, siekdama mažinti veiklos sąnaudas;

           l)    sukuria darbo grupę, siekdama gerinti struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšų
                 įsisavinimą;

           m)    priima teisės aktą, siekdama supaprastinti naujų įmonių steigimo tvarką;

           n)    500 mln. EUR sumažina anksčiau planuotas valstybės investicijas;

           o)    perveda biudžeto asignavimus, skirtus bendrai finansuoti struktūrinių ir
                 sanglaudos fondų paramą, į specialią centrinę sąskaitą, kurios negalima naudoti
                 jokiu kitu tikslu.

     2.    Graikija iki 2010 m. rugsėjo mėn. pabaigos priima šias priemones:

           a)    į 2011 m. biudžeto projektą įtraukia mažiausiai 3,2 % BVP vertės (4,3 % BVP
                 vertės, jei būtų atsižvelgiama į perkėlimus, susijusius su 2010 m. vykdytomis
                 priemonėmis) fiskalinio konsolidavimo priemones. Visų pirma į biudžetą turi
                 būti įtrauktos šios priemonės (arba išskirtinėmis aplinkybėmis priemonės,
                 kurias taikant būtų sutaupytos panašios sumos): valdžios sektoriaus tarpinio
                 vartojimo sumažinimas mažiausiai 300 mln. EUR, palyginti su 2010 m. lygiu
                 (be sutaupymų, gautų vykdant šioje dalyje nurodytą viešojo administravimo ir
                 vietos valdžios institucijų reformą); pensijų indeksavimo įšaldymas (siekiant
                 sutaupyti 100 mln. EUR); laikinas krizės mokestis labai didelį pelną
                 uždirbančioms įmonėms (kurį taikant papildomos metinės pajamos sudarytų
                 mažiausiai 600 mln. EUR 2011, 2012 ir 2013 m.); prezumpcinis savarankiškai
                 dirbančių asmenų apmokestinimas (dėl kurio 2011 m. būtų gauta mažiausiai
                 400 mln. EUR pajamų, o 2012 ir 2013 m. šios pajamos būtų dar didesnės);
                 PVM bazės išplėtimas, įtraukiant tam tikras šiuo metu PVM
                 neapmokestinamas paslaugas, ir 30 % prekių ir paslaugų vietoje sumažinto
                 tarifo nustatant pagrindinį tarifą (1 mlrd. EUR pajamos); laipsniškas ekologijos
                 mokesčio, susijusio su išmetamu anglies dvideginiu, įvedimas (mažiausiai 300
                 mln. EUR pajamos 2011 m.); vyriausybės teisės aktų, susijusių su viešojo
                 administravimo reforma ir vietos valdžios institucijų pertvarkymu,
                 įgyvendinimas (siekiant 2011 m. išlaidas sumažinti mažiausiai 500 mln. EUR,

     2
          2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus
          rinkoje (OL L 376, 2006 12 27).

LT                                                  5                                                      LT
 ---pagebreak---           o 2012 ir 2013 m. – dar po 500 mln. EUR); vidaus investicijų sumažinimas
          (mažiausiai 1 mlrd. EUR) skiriant pirmenybę ES struktūrinių fondų lėšomis
          finansuojamiems investiciniams projektams; paskatos, susijusios su žemės
          naudojimo pažeidimų šalinimu (2011–2013 m. būtų gauta mažiausiai 1500
          mln. EUR, iš kurių 500 mln. EUR būtų gauta 2011 m.); pajamų už lošimo
          licencijas rinkimas (mažiausiai 500 mln. EUR už parduotas licencijas ir 200
          mln. EUR mokesčių už išloštas sumas); nekilnojamojo turto mokesčio bazės
          išplėtimas patikslinant turto vertes (būtų gauta mažiausiai 500 mln. EUR
          papildomų pajamų); didesnis darbo užmokesčio natūra apmokestinimas,
          įskaitant su automobilių išperkamąja nuoma susijusių įmokų apmokestinimą
          (mažiausiai 150 mln. EUR); didesnis prabangos prekių apmokestinimas
          (mažiausiai 100 mln. EUR); specialus mokestis, taikomas neteisėtiems
          statiniams (turėtų būti gauta mažiausiai 800 mln. EUR pajamų per metus); tik
          20 % į pensiją išėjusių viešojo sektoriaus darbuotojų pakeitimas (centrinės
          valdžios sektoriuje, savivaldybių lygiu, valstybės įmonėse, vietos valdžios
          institucijose, valstybinėse agentūrose ir kitose valstybės įstaigose);

     b)   pensijų sistemos reformos įstatymas, siekiant užtikrinti sistemos tvarumą
          vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Įstatymu visų pirma turėtų būti
          nustatomas vienodas pensinis amžius – 65 m. (įskaitant moterims), esamų trijų
          pensijų fondų sujungimas ir vienoda nauja pensijų sistema visiems
          dabartiniams ir būsimiems dirbantiesiems (pradedama taikyti nuo 2013 m.
          sausio 1 d.), pensijų viršutinės ribos mažinimas, laipsniškas minimalaus įmokų
          laikotarpio didinimas visai pensijai gauti nuo 37 iki 40 metų (iki 2015 m.), 60
          metų minimalus pensinis amžius iki 2011 m. sausio 1 d. (įskaitant sunkiomis
          salygomis dirbančius asmenis ir asmenis, turinčius 40 metų įmokų mokėjimo
          laikotarpį), specialių taisyklių iki 1993 m. apdraustiems asmenims
          panaikinimas (išsaugant įgytas teises), esminis su sunkiomis darbo sąlygomis
          susijusių profesijų sąrašo sutrumpinimas, pensinių išmokų mažinimas (6 % per
          metus) asmenims, kurie išeina į pensiją sulaukę 60–65 metų turėdami
          trumpesnį nei 40 metų įmokų mokėjimo laikotarpį, automatinio koregavimo
          mechanizmo, kurį taikant pensinis amžius būtų susietas su ilgėjančia
          numatoma gyvenimo trukme, sukūrimas (nuo 2020 m.), su materialine
          padėtimi sietinų minimalių garantuotų pajamų pensinio amžiaus sulaukusiems
          ir vyresniems asmenims nustatymas, griežtesnių sąlygų invalidumo pensijoms
          gauti ir reguliaraus atitikties invalidumo pensijų reikalavimams tikrinimo
          nustatymas, įmokomis grindžiamų pensijų skyrimo tvarkos pakeitimas siekiant
          tvirtesnės sumokėtų įmokų ir gaunamų išmokų sąsajos (apribojant kaupimo
          normą iki 1,2 % metinio vidurkio) ir pensinių pajamų skaičiavimo išplėtimas
          atsižvelgiant į viso gyvenimo darbo užmokestį (išsaugant įgytas teises).
          Įgyvendinus šį įstatymą, ateinančiais dešimtmečiais turėtų būti sumažintas
          numatomas pensinių išlaidų ir BVP santykio didėjimas – jis būtų mažesnis už
          euro zonos vidurkį, o viešojo sektoriaus pensinių išlaidų didėjimas 2010-
          2060 m. bus apribotas iki mažiau kaip 2,5 % BVP;

     c)   vyriausiosios biudžeto kontrolės tarnybos išteklių ir vaidmens stiprinimas ir
          apsaugos priemonių nuo galimo politinio kišimosi į duomenų projekcijų
          rengimo ir apskaitos procesą nustatymas;

     d)   viešojo sektoriaus darbo užmokesčio teisės akto reformos projektas, įskaitant
          visų pirma už darbo užmokesčio mokėjimą atsakingos Bendrosios mokėjimo

LT                                       6                                                  LT
 ---pagebreak---                   tarybos sukūrimą, vienodų principų ir terminų nustatymą siekiant užtikrinti
                  supaprastintą vienodą valstybės sektoriui, vietos valdžios institucijoms ir
                  kitoms agentūroms taikomą darbo užmokesčio sistemą;

           e)     teisės aktas mokesčių administravimo ir kontrolės veiksmingumui gerinti;

           f)     viešojo administravimo ir esamų socialinių programų nepriklausoma peržiūra;

           g)     mėnesinis statistinių duomenų (remiantis pinigų principu) apie valdžios
                  sektoriaus ir pavaldžių subjektų pajamas, išlaidas, finansines ir mokėtinų
                  išlaidų nepriemokas skelbimas;

           h)     veiksmų planas valdžios sektoriaus duomenų rinkimui ir tvarkymui gerinti,
                  visų pirma sustiprinant statistikos tarnybų ir Vyriausiosios biudžeto kontrolės
                  tarnybos kontrolės mechanizmus ir užtikrinant veiksmingą asmeninę
                  atsakomybę už neteisingų duomenų pateikimą, siekiant užtikrinti, kad būtų
                  neatidėliojant pateikiami kokybiški valdžios sektoriaus duomenys, kurių
                  reikalaujama reglamentais (EB) Nr. 2223/963, (EB) Nr. 264/20004, (EB)
                  Nr. 1221/20025, (EB) Nr. 501/20046, (EB) Nr. 1222/20047, (EB)
                  Nr. 1161/20058, (EB) Nr. 223/20099 ir (EB) Nr. 479/200910;

           i)     reguliarus informacijos apie valstybės įmonių ir kitų viešojo sektoriaus
                  subjektų, kurie nepriskiriami valdžios sektoriui, finansinę padėtį (įskaitant
                  išsamias pelno (nuostolių) ataskaitas, balanso ataskaitas, užimtumo ir darbo
                  užmokesčio duomenis) skelbimas;

     3.    Graikija iki 2010 m. gruodžio mėn. pabaigos priima šias priemones:

           a)     galutinis 2 dalies a ir d punktuose nurodytų priemonių priėmimas;

           b)     teisės akto, kuriuo stiprinama fiskalinė sistema, projektas. Jame visų pirma
                  turėtų būti numatytas vidutinės trukmės fiskalinės sistemos sukūrimas,
                  privalomojo biudžeto rezervo nenumatytiems atvejams, kuris atitiktų

     3
          1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių
          sąskaitų sistemos Bendrijoje, OL L 310, 1996 11 30.
     4
          2000 m. vasario 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 264/2000 dėl Tarybos reglamento (EB)
          Nr. 2223/96 įgyvendinimo trumpojo laikotarpio valstybės finansų statistikos srityje, OJ L 29/4, 2000 2
          4.
     5
          2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2002 dėl valdžios
          sektoriaus ketvirtinių finansinių sąskaitų, OL L 179/1, 2002 7 9.
     6
          2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 501/2004 dėl valdžios
          sektoriaus ketvirtinių finansinių sąskaitų, OL L 81/1, 2004 3 19.
     7
          2004 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1222/2004 dėl ketvirtinės vyriausybės skolos
          duomenų rengimo ir perdavimo, OL L 233/1, 2004 7 2.
     8
          2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1161/2005 dėl ketvirtinių
          nefinansinių sąskaitų rengimo pagal institucinius sektorius, OL L 191/22, 2005 7 22.
     9
          2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos
          statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008
          dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos
          reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas,
          įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą, OL L 87/164, 2009 3 31.
     10
          2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties
          priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo, OL L 145/1, 2009 6 10.

LT                                                     7                                                           LT
 ---pagebreak---                    10 procentų visų asignavimų, sukūrimas, griežtesnių išlaidų kontrolės
                   mechanizmų sukūrimas ir nepriklausomos fiskalinės tarnybos, kuri teiktų
                   patarimus fiskaliniais klausimais ir vykdytų su tuo susijusią profesionalią
                   priežiūrą;

             c)    įstatymas, skirtas derybų dėl darbo užmokesčio privačiajame sektoriuje
                   sistemai reformuoti, kuriuo turėtų būti nustatyti mažesni už viršvalandžius
                   mokėtino darbo užmokesčio tarifai, suteikta daugiau lankstumo darbo laiko
                   valdymo srityje ir leista vietos lygmens teritoriniais paktais nustatyti mažesnį
                   nei sektorių susitarimais nustatytą darbo užmokesčio augimą.

             d)    minimalaus darbo užmokesčio įstatymas, siekiant nustatyti mažesnius už
                   minimalųjį darbo užmokesčio lygius rizikos grupėms, kaip antai jaunimui ir
                   ilgalaikiams bedarbiams, ir taikyti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad
                   dabartinis minimalus darbo užmokestis, vertinant nominalia išraiška, trejus
                   metus nesikeistų;

             e)    užimtumo apsaugos teisės aktų reforma, siekiant bandomąjį laikotarpį priėmus
                   į naujas pareigybes pratęsti iki vienerių metų, sumažinti bendrą išeitinių
                   išmokų lygį ir užtikrinti, kad tarnautojams ir darbininkams būtų taikomos
                   vienodos išeitinės išmokos sąlygos, padidinti minimalią ribą, nuo kurios
                   taikomos su kolektyviniu atleidimu susijusios taisyklės, ypač didesnėse
                   įmonėse, ir sudaryti daugiau galimybių labiau taikyti laikinas sutartis;

             f)    reikšmingas struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšų įsisavinimo didinimas;

             g)    naujos vaistų administravimo sistemos, pagal kurią būtų skatinama vartoti
                   generinius vaistus, įdiegimas;

             h)    bendros viešųjų pirkimų sistemos sukūrimas įsteigiant centrinę viešųjų pirkimų
                   tarnybą ir užtikrinant labai patikimas konkursų organizavimo procedūras, ex
                   ante ir ex post kontrolę;

             i)    teisės aktas, kuriuo supaprastinamas ir spartinamas įmonių, pramonės veiklos ir
                   savarankiškai dirbančiųjų licencijavimo procesas;

             j)    Graikijos konkurencijos tarnybos (HCC) institucinės sistemos keitimas siekiant
                   jos didesnio nepriklausomumo, nustatant priimtinus tyrimų atlikimo ir
                   sprendimų priėmimo terminus ir suteikiant jai teisę atmesti skundus;

             k)    geresnis valstybės turto valdymas siekiant 2011–2013 m. laikotarpiu sutaupyti
                   mažiausiai 1 mlrd. EUR;

             l)    Priemonės, skirtos esamiems laisvės teikti paslaugas apribojimams pašalinti.

     4.      Graikija iki 2011 m. kovo mėn. pabaigos priima šias priemones:

     galutinis 3 dalies b punkte nurodytų priemonių priėmimas;

     5.      Graikija iki 2011 m. birželio mėn. pabaigos priima šias priemones:

LT                                                8                                                   LT
 ---pagebreak---      a)   supaprastintą vienodą valstybės sektoriui, vietos valdžios institucijoms ir
          kitoms agentūroms taikomą darbo užmokesčio dydžių sistemą, pagal kurią
          darbo užmokesčio dydis priklausytų nuo darbo našumo ir atliekamų užduočių;

     b)   priemonės, kuriomis įgyvendinami sprendimai atlikus viešojo administravimo
          institucijų nepriklausomą funkcinį vertinimą;

     c)   darbo inspekcijos stiprinimas, užtikrinant pakankamą kvalifikuotų darbuotojų
          skaičių ir nustatant kiekybinius tikslus, susijusius su atliktinų patikrinimų
          skaičiumi.

LT                                      9                                                 LT
 ---pagebreak---      6.      Graikija iki 2011 m. rugsėjo mėn. pabaigos priima šias priemones:

             a)    į 2012 m. biudžeto projektą įtraukia mažiausiai 2,2 % BVP vertės fiskalinio
                   konsolidavimo priemones. Visų pirma į biudžetą įtraukiamos šios priemonės
                   (arba išskirtinėmis aplinkybėmis priemonės, kurias vykdant būtų sutaupytos
                   panašios sumos): tolesnis PVM bazės išplėtimas sumažinto PVM tarifo
                   prekėms ir paslaugoms pradedant taikyti pagrindinį tarifą (siekiant papildomai
                   surinkti mažiausiai 300 mln. EUR), tolesnis viešojo sektoriaus darbuotojų
                   skaičiaus mažinimas be to, kuris vykdomas vadovaujantis taisykle, kad vietoje
                   5 į pensiją išėjusių valstybės tarnautojų būtų priimtas 1 naujas valstybės
                   tarnautojas (siekiant sutaupyti mažiausiai 600 mln. EUR), akcizų nustatymas
                   nealkoholiniams gėrimams (kurių bendra suma sudarytų mažiausiai 300 mln.
                   EUR), nekilnojamojo turto mokesčio bazės išplėtimas patikslinant turto vertes
                   (siekiant gauti mažiausiai 200 mln. EUR papildomų pajamų), vietos valdymo
                   lygmens pertvarkymas (siekiant sutaupyti mažiausiai 500 mln. EUR), valdžios
                   sektoriaus tarpinio vartojimo sumažinimas (mažiausiai 300 mln. EUR,
                   palyginti su 2011 m. lygiu), nominalus pensijų įšaldymas; prezumpcinio
                   savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimo veiksmingumo didinimas
                   (siekiant surinkti mažiausiai 100 mln. EUR), pervedimų valstybės įmonėms
                   sumažinimas atlikus jų restruktūrizavimą (mažiausiai 800 mln. EUR), nedarbo
                   pašalpų susiejimas su materialine padėtimi (siekiant sutaupyti 500 mln. EUR),
                   tolesnis pajamų už lošimo licencijas rinkimas (mažiausiai 225 mln. EUR už
                   parduotas licencijas ir 400 mln. EUR mokesčių nuo išloštų sumų);

             b)    teisinių kliūčių susijungimams ir įsigijimams mažinimas;

             c)    importo ir eksporto muitinio įforminimo proceso paprastinimas;

             d)    tolesnis struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšų įsisavinimo didinimas;

             e)    visapusiškas geresnio reglamentavimo sistemos įgyvendinimas, siekiant 20 %
                   sumažinti administracinę naštą (palyginti su 2008 m.).

     7.      Graikija iki 2011 m. gruodžio mėn. pabaigos priima šias priemones:

             a)    galutinis 6 dalies a punkte nurodytų priemonių priėmimas;

             b)    veiklos programų, vykdomų pagal 2007–2013 m. nacionalinį strateginių
                   krypčių planą, visų vadovaujančiųjų ir tarpinių institucijų valdymo gebėjimų
                   didinimas ir jų sertifikavimas pagal ISO 9001:2008 (kokybės vadybos)
                   standartą.

                                              3 straipsnis

     Graikija visapusiškai bendradarbiauja su Komisija ir pastarajai pagrįstai paprašius nedelsdama
     pateikia visus duomenis arba dokumentus, reikalingus prižiūrėti, kaip laikomasi šio
     sprendimo.

LT                                                10                                                  LT
 ---pagebreak---                                               4 straipsnis

     1.      Graikija kiekvieną ketvirtį teikia Tarybai ir Komisijai ataskaitą, kurioje išdėsto
             politikos priemones, kurios priimamos laikantis šio sprendimo.

     2.      Šio straipsnio 1 dalyje nurodytose ataskaitose turėtų būti pateikta išsami informacija
             apie:

             a)    iki ataskaitos dienos įgyvendintas konkrečias priemones, reikalingas siekiant
                   laikytis šio sprendimo, įskaitant jų kiekybinį poveikį biudžetui;

             b)    po ataskaitos dienos numatomas įgyvendinti konkrečias priemones, reikalingas
                   siekiant laikytis šio sprendimo, jų įgyvendinimo tvarkaraštį ir numatomą jų
                   poveikį biudžetui;

             c)    mėnesinį valstybės biudžeto vykdymą;

             d)    tų pačių metų duomenis apie socialinės apsaugos, vietos valdžios ir
                   nebiudžetinių fondų biudžetų vykdymą;

             e)    vyriausybės skolos vertybinių popierių išleidimą ir apmokėjimą;

             f)    nuolatinio ir laikino užimtumo viešajame sektoriuje pokyčius;

             g)    mokėtinas valdžios sektoriaus išlaidas (sukauptas nepriemokas);

             h)    valstybės įstaigų ir kitų viešojo sektoriaus subjektų finansinę padėtį.

     3.      Komisija ir Taryba analizuoja ataskaitas siekdamos įvertinti, kaip Graikija vykdo šį
             sprendimą. Atsižvelgdama į šiuos vertinimus, Komisija gali nurodyti priemones,
             kurių reikia siekiant laikytis šiuo sprendimu nustatyto koregavimo plano dėl
             perviršinio deficito ištaisymo.

                                              5 straipsnis

     Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

                                              6 straipsnis

     Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

     Priimta Briuselyje

                                                 Tarybos vardu
                                                 Pirmininkas

LT                                                   11                                               LT


				|

		52014DC0423

			Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Portugalijos stabilumo programos /* COM/2014/0423 final - 2014/ () */

Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
dėl 2014 m. Portugalijos
nacionalinės reformų programos
su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Portugalijos stabilumo programos

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį
ir 148 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į 1997 m. liepos
7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto
būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos
priežiūros bei koordinavimo[1],
ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją[2],
atsižvelgdama į Europos Parlamento
rezoliucijas[3],
atsižvelgdama į Europos Vadovų
Tarybos išvadas,
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto
nuomonę,
atsižvelgdama į Ekonomikos ir
finansų komiteto nuomonę,
atsižvelgdama į Socialinės apsaugos
komiteto nuomonę,
atsižvelgdama į Ekonominės politikos
komiteto nuomonę,
kadangi:
(1)
2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų
Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują
augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“,
grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia
dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų,
kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo
potencialas;
(2)
2010 m. liepos 13 d., remdamasi Komisijos
pasiūlymais, Taryba priėmė rekomendaciją dėl
valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės
politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. –
sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos
gairių, kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas
gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant
nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;
(3)
2012 m. birželio 29 d. valstybių ar
vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl
ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė
nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant
visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie
nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių
narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą
įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir
įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;
(4)
iki 2014 m. gegužės 17 d.
Portugalijai buvo taikoma makroekonominio koregavimo programa pagal Sprendimo
2011/344/ES 1 straipsnio 2 dalį, kurioje nustatyta, kad finansinė
pagalba suteikiama per trejus metus. 2014 m. kovo 19 d. Taryba
nusprendė pratęsti finansinės pagalbos teikimą šešiomis
savaitėmis, kad būtų galima išsamiai ir kruopščiai
įvertinti, ar laikomasi programos sąlygų ir ar tvarkingai
išmokama paskutinė paskolos dalis. Todėl pagal Reglamento (ES)
Nr. 472/2013 12 straipsnį šios programos taikymo laikotarpiu
Portugalijai netaikoma Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro
stebėsena ir vertinimas. Baigusi vykdyti programą, Portugalija dabar
turėtų būti visapusiškai įtraukta į Europos semestro
sistemą;
(5)
2013 m. lapkričio 13 d. Komisija
priėmė metinę augimo apžvalgą[4], kuria pradedamas
2014 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą
pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES)
Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo
ataskaitą[5];
(6)
2013 m. gruodžio 20 d. Europos
Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas
finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo
veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos
augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas
skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir
konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius krizės
padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą;
(7)
remiantis Reglamentu (ES) Nr. 472/2013
Portugalija buvo atleista nuo įsipareigojimo pateikti stabilumo
programą ir nacionalinę reformų programą makroekonominio
koregavimo programos laikotarpiu. Vis dėlto 2014 m. balandžio
30 d. jis pateikė atnaujintą fiskalinės strategijos dokumentą
ir Portugalijos vyriausybės raštą, kuriame pateikė
naujausią informaciją apie pažangą siekiant „Europa 2020“
tikslų. Gegužės 17 d. vyriausybė pateikė vykdomų
reformų programą ir naujas tvaraus augimo iniciatyvas dokumente
„Siekiant augimo. Portugalijos vidutinio laikotarpio reformų strategija“;
(8)
2014 m. fiskalinės strategijos dokumente
išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – iki 2015 m. tvariai
panaikinti perviršinį deficitą, o iki 2017 m. pasiekti vidutinio
laikotarpio tikslą. Strategijoje planuojama 2014 m. sumažinti
valdžios sektoriaus deficitą iki 4,0 % BVP, o 2015 m. jį
mažinti toliau iki 2,5 % BVP pagal tikslus, nustatytus 2013 m.
birželio 21 d. perviršinio deficito procedūros rekomendacijoje, kurie
buvo dar kartą patvirtinti 12-toje makroekonominio koregavimo programos
peržiūroje. Tačiau 2014 m. gegužės 30 d. Portugalijos
konstitucinis teismas panaikino konsolidavimo priemones, kurių poveikis
2014 m. biudžeto rezultatams vertinamas maždaug 0,35 % BVP, šis
poveikis greičiausiai būtų daromas ir 2015 m. Kad
pasiektų sutartus tikslus, vyriausybė turės parengti
pakeičiančias tokio pat dydžio priemones. Tačiau yra dar du
nepaskelbti Konstitucinio teismo sprendimai, kuriais užkertamas kelias
visapusiškai kiekybiškai įvertinti priemones, kurių reikia imtis.
Atsižvelgiant į tai, kad laiko yra labai mažai, vyriausybei gali
reikėti imtis priemonių, kurios mažiau palankios augimui, visų
pirma pajamų priemonių. Po 2015 m. strategijoje patvirtinamas
tikslas iki 2017 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą: 2016 m.
užtikrinti 0,5 % BVP vertės struktūrines pastangas, o
2017 m. pasiekti 0,5 % struktūrinį deficitą. Pagal
strategiją viso valdžios sektoriaus bendroji skola bus didžiausia
2014 m. ir sieks maždaug 130,5 % BVP, o nuo 2015 m. laipsniškai
pradės mažėti. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos
strategijoje pateiktos biudžeto projekcijos, atitinka scenarijų, kuriam
buvo pritarta 12-oje makroekonominio koregavimo programos peržiūroje,
šį scenarijų analizuoja Viešųjų finansų taryba.
Laikoma, kad 2014 m. fiskalinio konsolidavimo priemonės yra
pakankamos, kad būtų pasiektas 4 % BVP deficito tikslas. Vis
dėlto išlieka rizika, kad tikslo pasiekti nepavyks, visų pirma
dėl teisinio netikrumo ir statistinio operacijų, skirtų
veiksmingiau valdyti kai kurių valstybinių įmonių skolos
naštą, poveikio. 2015 m. biudžeto koregavimas grindžiamas
fiskalinėmis konsolidavimo priemonėmis, sudarančiomis 0,8 %
BVP: laikoma, kad jos yra pakankamos 2,5 % BVP tikslui pasiekti. Remdamasi
programos vertinimu ir Komisijos prognoze, pagal Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 1466/97 Taryba mano, kad strategijos tikslai atitinka Stabilumo ir
augimo pakto reikalavimus;
(9)
fiskalinį konsolidavimą reikia
pagrįsti išsamesnėmis viešųjų finansų valdymo sistemos
reformomis. Visų pirma, nepaisant pagal makroekonominio koregavimo
programą padarytos pažangos, reikia užbaigti išsamią Biudžeto
sistemos įstatymo reformą, taip pat būtina dėti daugiau
pastangų, kad užtikrinant Įsipareigojimų kontrolės įstatymo
vykdymą būtų griežtai užtikrinta išlaidų kontrolė ir
užkirstas kelias tolesniam viešojo sektoriaus įsiskolinimų
kaupimuisi. Ypač svarbu, kad būtų toliau
restruktūrizuojamos valstybinės įmonės, užtikrinamas
jų finansų tvarumas ir griežtai kontroliuojamos pensijų ir
sveikatos priežiūros išlaidos.  Kalbant apie įplaukas, reikia dar
pagerinti mokesčių sistemą, kad ji būtų
palankesnė augimui, ir labiau skatinti mokestinių prievolių
vykdymą;
(10)
Portugalijai reikia spręsti su nedarbu
susijusias problemas: nors pastaruoju metu nedarbas sumažėjo, jis išlieka
labai didelis, ypač tarp jaunimo. 2013 m. nedarbo lygis buvo
17 %, o jaunimo nedarbo lygis – 37,7 % ir iš esmės viršijo ES
vidurkį, kaip ir nedirbančio, nesimokančio ir profesinių
įgūdžių nelavinančio jaunimo procentinė dalis.
Portugalijos tradiciškai aukštas nedarbo lygis nuo ekonomikos krizės
pradžios labai sumažėjo – nuo 73,1 % 2008 m. iki 65,6 %
2013 m. Kalbant apie jaunimo nedarbą, atsižvelgiant į Jaunimo
garantijų iniciatyvos tikslus, pagrindinės problemos – nepakankamas
neregistruotų jaunų žmonių įtraukimas ir poreikis geriau
suderinti švietimą ir profesinį parengimą su darbo rinkos
poreikiais. Pagal makroekonominio koregavimo programą Portugalija
įvykdė daug darbo rinkos reformų, kurių tikslas – sumažinti
pernelyg didelius užimtumo apsaugos teisės aktų suvaržymus, padaryti
darbo užmokesčio mechanizmus lankstesnius ir pagerinti valstybinių
užimtumo tarnybų veikimą ir geriau įgyvendinti aktyvumo
skatinimo politiką. Tačiau reikia spręsti likusias problemas,
visų pirma pašalinti darbo rinkos segmentaciją ir pagerinti darbo
užmokesčio pritaikymą prie ekonominių sąlygų. Atlikus
nepriklausomą neseniai įvykdytų užimtumo apsaugos sistemos
reformų poveikio vertinimą būtų galima įvertinti
šių reformų poveikį, visų pirma darbo vietų
kūrimui, mažoms darbo garantijoms, bendroms darbo sąnaudoms ir
teismui pateiktiems apeliaciniams skundams dėl atleidimo iš darbo ir
šių skundų rezultatams. Nepaisant pastangų sumažinti
neigiamą socialinį poveikį, fiskalinis konsolidavimas, kurį
reikėjo atlikti po krizės, padidino skurdą;
(11)
Portugalija pasiekė nemažos pažangos
reformuodama švietimo sistemą: buvo taikomos kelios priemonės kovai
su mokyklos nebaigimu, tretinį išsilavinimą turinčių
žmonių dalies rodikliui didinti ir atitikčiai darbo rinkos poreikiams
gerinti. Tačiau ir toliau yra ypač svarbu teikti visapusišką
finansavimą ir efektyviai jį panaudoti. Visų pirma reikia
dėti daugiau pastangų siekiant sumažinti gebėjimų paklausos
ir pasiūlos neatitiktį, be kita ko, didinti profesinio švietimo ir
mokymo kokybę ir patrauklumą, įskaitant dualinį
profesinį mokymą, skatinti darbdavių dalyvavimą rengiant
programas ir rengti tinkamus mokymus darbo vietose ir pameistrių mokymus.
Taip pat reikia veiksmingai teikti profesinio orientavimo ir konsultavimo
paslaugas vidurinio ir tretinio mokymo lygmens studentams atsižvelgiant į
darbo rinkos poreikius ir numatomus reikalingus gebėjimus, taip pat
stiprinti ryšius su verslo sektoriumi;
(12)
Portugalija pradėjo vykdyti svarbius veiksmus
pagal makroekonominio koregavimo programą, kad pagerintų bankų
sektoriaus kapitalo bazę ir sustiprintų priežiūros ir
pertvarkymo sistemą.  Tačiau dar yra svarbių problemų,
kurias reikia stebėti ir spręsti; viena tokių problemų –
Portugalijos bankų pelningumas. 2014 m. pirmojo ketvirčio
duomenys rodo, kad kai kurie bankai, kuriems buvo suteikta parama, fiksavo
teigiamus rezultatus. Problema tebėra turto kokybės blogėjimas –
vertės mažėjimo lygis išlieka didelis, t. y. beveik 6 %
visų bendrų paskolų, neveiksnių paskolų lygis
(ypač įmonių segmento, sudarantis daugiau kaip 16 %) taip
pat pernelyg aukštas – 10,6 %. Siekdama palengvinti skolinimą
perspektyvioms įmonėms, Portugalija patvirtino keletą
priemonių, tačiau finansavimo sąlygos, ypač MVĮ,
tebėra sudėtingos, o finansavimo alternatyvų, išskyrus
bankų teikiamą finansavimą, pasirinkimas išlieka ribotas.
Palyginti su 2012 m., naujai suteiktų paskolų MVĮ dalis
2013 m. sumažėjo 4,8 %. Nuo 2013 m. pradžios vidutinės
palūkanų normos, taikomos Portugalijos įmonėms, šiek tiek sumažėjo,
tačiau jos dar yra gerokai didesnės už euro zonos vidurkį.
Atsižvelgiant į didelę įmonių skolos naštą ir
poreikį mažinti bankų sektoriaus įsiskolinimą, bankų
galimybės teikti kreditus perspektyvioms įmonėms nuosaikiomis
kainomis yra ribotos;
(13)
siekiant užtikrinti energetikos sektoriaus
efektyvumą ir tvarumą ir sumažinti ūkiui energijos kainas, pagal
makroekonominio koregavimo programą buvo taikomi du priemonių
rinkiniai. Tačiau reikia toliau mažinti nuomos kainas energetikos
sektoriuje ir spręsti didelės ir tebedidėjančios
tarifų skolos problemą. Šiuo tikslu Portugalija neseniai pranešė
apie trečiąjį priemonių rinkinį, įskaitant
2014 m. specialaus mokesčio, taikyto energetikos sektoriaus ūkio
subjektams, pratęsimą 2015 m.  Be to, neišspręsti tokie
klausimai, kaip tarpvalstybinio energijos tinklų integravimo gerinimas ir
elektros energijos ir dujų jungčių projektų
įgyvendinimo spartinimas, todėl juos reikia aktyviai spręsti.
Vykdant programą pažanga taip pat padaryta transporto sektoriuje:
visų pirma buvo sustiprinta Portugalijos uostų konkurencinė
padėtis, parengtas išsamus ilgalaikis transporto planas, pašalinus
trūkumus ir atotrūkį ir pagerinus reglamentavimo sistemą.
Tačiau siekiant veiksmingai įgyvendinti išsamų ilgalaikį
transporto planą ir uostų reformos veiksmų planą
reikalingos tolesnės priemonės. Tai pat reikia imtis veiksmų,
kad būtų užtikrintas transporto reguliavimo institucijos
nepriklausomumas ir pajėgumas, sektoriaus valstybinių
įmonių finansų tvarumas ir padidintas geležinkelių
transporto efektyvumas ir geležinkelių transporto rinkos konkurencija;
(14)
siekiant pagyvinti būsto rinką, be kita
ko, geriau suderinti nuomotojų ir nuomininkų teises ir pareigas,
suteikti daugiau lankstumo renkantis sutarties trukmę ir skatinti
renovaciją, buvo įvykdyta svarbi nuomos miestuose rinkos reforma.
Reikia dar daug padaryti, kad remiantis pagrindinių rinkos veiksnių
ir Portugalijos nuomos rinkos šešėlinės ekonomikos duomenimis
būtų galima išsamiai įvertinti šios reformos poveikį.
Portugalija padarė esminę pažangą gerindama verslo aplinką,
visų pirma skatindama geresnes pagrindines sąlygas, verslumo
kultūrą ir gerindama nemokumo procedūrų taikymą
sunkumų patiriančioms įmonėms.  Dabar dėmesį
reikėtų sutelkti į įgyvendinimą. Pažanga padaryta ir
paprastinant administracines ir licencijų suteikimo procedūras,
tačiau reikia užbaigti įgyvendinti dar keletą priemonių.
Būtina dėti daugiau pastangų siekiant pašalinti konkurencijos
kliūtis paslaugų rinkoje, visų pirma patvirtinant sektoriui
taikomus dalinius pakeitimus, o kalbant apie profesines paslaugas, priimant
teisės aktus dėl likusių profesinių organizacijų.
Kalbant apie reguliavimą ir konkurenciją, reikia taikyti tolesnes
priemones siekiant užtikrinti nacionalinių sektorių reguliavimo
institucijų ir konkurencijos institucijos nepriklausomumą ir
autonomiją. Valdžios institucijų mokėjimai kol kas dar smarkiai
vėluoja;
(15)
vykdant makroekonominio koregavimo programą padaryta
nemenka pažanga racionalizuojant ir modernizuojant viešąjį
administravimą, susijusį su įdarbinimu, darbo užmokesčio
politika, darbo sąlygomis, organizaciniu efektyvumu ir paslaugų
kokybe.  Tačiau kai kurias numatytas reformos priemones dar reikia papildyti,
taip pat reikia padidinti skaidrumą. Nors siekiant pagerinti teismų
sistemos efektyvumą buvo padaryta didelė pažanga, reikia dar
sutrumpinti procedūrų trukmę, pagerinti išspręstų
bylų rodiklį, sumažinti nagrinėjamų bylų
skaičių, pagerinti stebėsenos ir vertinimo procesą;
(16)
[2014 m. birželio 17 d.] Komisija
baigė 12-tąją ir paskutinę Portugalijos apžvalgą pagal
makroekonominio koregavimo programą. Pagal analizę galima daryti
išvadą, kad sėkmingai įgyvendinta programa padėjo suvaldyti
ekonominę ir finansinę riziką ir sumažinti disbalansą.
Pagal programą Portugalija patvirtino daug įvairių
sudėtingų struktūrinių reformų, kurių pirmieji
rezultatai jau matyti – padidėjo konkurencingumas ir atsinaujina
ekonomikos augimas, tačiau reikia dar daug padaryti siekiant
įvertinti šių reformų poveikį ekonomikos veikimui.
Todėl itin svarbu nuolat stebėti visas įgyvendintas reformas
siekiant įvertinti, ar jomis prisidedama prie konkurencingumo, našumo ir
darbo vietų kūrimo skatinimo;
(17)
kadangi pasibaigus makroekonominio koregavimo
programai, kurios teisinė pabaigos data yra 2014 m. birželio
28 d., Portugalija bus vėl visapusiškai įtraukta į Europos
semestro sistemą, remdamasi 12-tąja ir paskutine apžvalga pagal
makroekonominio koregavimo programą ir atsižvelgdama į tai, kas
išdėstyta, Komisija įvertino Portugalijos pateiktus dokumentus.
Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir
socialinei bei ekonominei Portugalijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES
taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie
būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti
bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos
Portugalijai atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau
išdėstytose 1–8 rekomendacijose;
(18)
atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba
išnagrinėjo Portugalijos stabilumo programą ir savo nuomonę[6] visų pirma
pateikė 1 rekomendacijoje. Šios rekomendacijos buvo parengtos vos tik
sėkmingai užbaigus koregavimo programą, taigi jos pagrįstos
programos laimėjimais siekiant užtikrinti jos ilgalaikį
įgyvendinimą;
(19)
atsižvelgdama į Europos semestrą,
Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos
analizę. Remdamasi šia analize, Taryba parengė konkrečias
rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro.
Portugalija taip pat turėtų užtikrinti visišką tų
rekomendacijų įgyvendinimą laiku,
REKOMENDUOJA Portugalijai
2014–2015 m. imtis šių veiksmų:
1.           Visapusiškai
įgyvendinti 2014 m. biudžeto strategiją, kad būtų
pasiekti fiskaliniai tikslai ir užkirstas kelias naujų
įsiskolinimų kaupimuisi. 2015 m. griežtai įgyvendinti
2014 m. fiskalinės strategijos dokumente išdėstytą biudžeto
strategiją siekiant sumažinti deficitą iki 2,5 % BVP pagal
tikslą, nustatytą perviršinio deficito procedūros rekomendacijoje,
ir įvykdyti reikalingą struktūrinį koregavimą. Kuo
greičiau priemones, kurias Konstitucinis teismas pripažino
neatitinkančiomis konstitucijos, pakeisti panašios apimties ir
kokybės priemonėmis. Perviršinio deficito panaikinimas
turėtų būti atliktas tvariai ir augimui palankiu būdu, kuo
rečiau taikant vienkartines ir (arba) laikinas priemones. Panaikinus
perviršinį deficitą tęsti planuotą metinį
struktūrinį koregavimą, kad būtų pasiektas vidutinio
laikotarpio tikslas, atsižvelgiant į reikalavimą, kad metinis
struktūrinis koregavimas būtų bent 0,5 % BVP ir didesnis
palankių sąlygų metu, taip pat užtikrinti, kad būtų
laikomasi skolos taisyklės siekiant tvariai sumažinti didelį
bendrąjį skolos santykį.  Suteikti pirmenybę išlaidomis
pagrįstam fiskaliniam konsolidavimui ir dar daugiau padidinti
viešųjų išlaidų kokybę ir efektyvumą.  Toliau griežtai
kontroliuoti centrinio, regioninio ir vietos administravimo išlaidas.
Tęsti valstybinių įmonių restruktūrizavimą.
Parengti ilgalaikį sprendimą, kad iki 2014 m. pabaigos
būtų užtikrintas pensijų sistemos tvarumas vidutiniu
laikotarpiu. Kontroliuoti sveikatos priežiūros išlaidų augimą ir
tęsti ligoninių reformą. Atlikti mokesčių sistemos
peržiūrą ir užtikrinti, kad ji būtų palankesnė
augimui. Tęsti mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimą ir
kovoti su mokesčių vengimu didinant mokesčių administravimo
efektyvumą. Sparčiai pritarus išsamiai Biudžeto sistemos
įstatymo reformai ir ją įvykdžius iki 2014 m. pabaigos,
sustiprinti viešųjų finansų valdymo sistemą. Užtikrinti,
kad būtų griežtai laikomasi įsipareigojimų kontrolės
įstatymo. Veiksmingai įgyvendinti viešojo sektoriaus vieną
bendrą darbo užmokesčio ir priedų skaičiavimo sistemą
nuo 2015 m.
2.           Toliau siekti, kad minimalaus
darbo užmokesčio raida atitiktų užimtumo ir konkurencingumo skatinimo
tikslus. Užtikrinti tokią darbo užmokesčio nustatymo sistemą,
kurį skatintų darbo užmokesčio ir našumo derėjimą
sektoriaus ir (arba) įmonės lygmeniu. Konsultuojantis su
socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką
išnagrinėti galimybes įmonių lygmeniu laikinai taikyti išimties
tvarką konkrečiame sektoriuje pagal darbdavių ir darbuotojų
atstovų susitarimą sudaromoms sutartims. Iki 2014 m.
rugsėjo mėn. pateikti pasiūlymus dėl išimties tvarkos
taikymo konkrečiame sektoriuje pagal darbdavių ir darbuotojų
atstovų susitarimą sudaromoms sutartims ir dėl kolektyvinių
sutarčių išlikimo persvarstymo.
3.           Iki 2015 m.
kovo mėn. pateikti nepriklausomą pastarųjų užimtumo
apsaugos sistemos reformų vertinimą, taip pat galimų
tolesnių reformų veiksmų planą siekiant spręsti darbo
rinkos segmentacijos problemą. Tęsti vykdomą aktyvios darbo
rinkos politikos ir valstybinių užimtumo tarnybų reformą, kurios
tikslas – padidinti užimtumo ir dalyvavimo darbo rinkoje rodiklius, gerinant
profesinio konsultavimo ir (arba) darbo paieškos pagalbą ir aktyvumo
skatinimo ir (arba) nuobaudų sistemas, kad būtų sumažintas
ilgalaikis nedarbas ir į darbo rinką integruoti labiausiai nuo jos
nutolę darbuotojai. Spręsti didelio jaunimo nedarbo problemą,
visų pirma veiksmingai numatant gebėjimų poreikį ir
siekiant įtraukti neregistruotus jaunus žmones pagal Jaunimo
garantijų iniciatyvos tikslus. Padidinti reikalavimų atitikimo pagal
minimalių pajamų programą ribą. Užtikrinti tinkamą
socialinės paramos aprėptį ir veiksmingą išmokų
gavėjų aktyvumo skatinimą.
4.           Siekiant sumažinti mokyklos
nebaigusių asmenų skaičių ir spręsti blogų
mokymosi rezultatų rodiklių problemą pagerinti švietimo sistemos
kokybę ir sąsają su darbo rinka. Užtikrinti, kad viešosios
išlaidos švietimui būtų efektyvios ir kad būtų sumažinta
gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis, be kita ko, gerinant
profesinio rengimo ir mokymo kokybę ir didinant patrauklumą ir
skatinant bendradarbiavimą su verslo sektoriumi. Stiprinti
valstybinių mokslinių tyrimų ir verslo bendradarbiavimą ir
skatinti žinių perdavimą.
5.           Stebėti bankų
likvidumo padėtį ir galimą kapitalo trūkumą, be kita
ko, atliekant teminius tikrinimus vietose ir testavimą nepalankiausiomis
sąlygomis. Tęsti bankų gaivinimo planų vertinimą ir
prireikus pateikti vertinimo proceso patobulinimų. Įgyvendinti
išsamią strategiją, kad būtų sumažinta įmonių
skolų našta, ir padidinti pastangas išplėsti finansavimo
alternatyvų pasirinkimą, įskaitant ankstyvuoju įmonės
raidos etapu, didinant skolos restruktūrizavimo priemonių (visų
pirma „PER“ ir „SIREVE“), taikomų perspektyvioms įmonėms,
efektyvumą, pradedant taikyti bankams ir skolininkams taikomas paskatas
dalyvauti restruktūrizavimo procese ankstyvuoju etapu ir gerinant
galimybes gauti finansavimą per kapitalo rinką. Užtikrinti, kad
nustatytomis priemonėmis būtų remiamas finansavimo
perkėlimas į našius ekonomikos sektorius. Iki 2014 m.
rugsėjo mėn. pabaigos įgyvendinti ankstyvojo įspėjimo
sistemą siekiant nustatyti įmonių, įskaitant MVĮ, blogas
finansines sąlygas, kad būtų remiamas ankstyvas įmonių
skolos restruktūrizavimas, sumažinti MVĮ paskolų
įsiskolinimai ir pagreitintas sprendimų priėmimas dėl
neveiksnių paskolų.
6.           Įgyvendinti
antrąjį ir trečiąjį energetikos sektoriaus
priemonių rinkinius, kurių tikslas – sumažinti ūkiui energijos
kainas ir iki 2020 m. pašalinti elektros energijos tarifų skolą,
taip pat atidžiai stebėti šį įgyvendinimą. Geriau
integruoti tarpvalstybinius energijos tinklus ir pagreitinti elektros energijos
ir dujų jungčių projektų įgyvendinimą.
Įgyvendinti išsamų ilgalaikį transporto planą ir
tvarkaraštį, kuriame išdėstytos uostų sektoriaus reformos.
Užtikrinti, kad naujos derybos dėl dabartinių uosto koncesijų ir
naujos leidimų išdavimo sistemos būtų orientuotos į
rezultatus ir atitiktų vidaus rinkos principus, visų pirma
viešųjų pirkimų taisykles. Užtikrinti, kad nacionalinė
transporto reguliavimo institucija (AMT) būtų visiškai nepriklausoma
ir kad ji pradėtų veikti iki 2014 m. rugsėjo mėn.
pabaigos. Užtikrinti transporto sektoriaus valstybinių įmonių
finansų tvarumą.  Didinti geležinkelių sektoriaus
efektyvumą ir konkurenciją: įvykdžius krovinių
terminalų perdavimą, įgyvendinti įmonės „CP Carga“
konkurencingumo planą ir užtikrinti nepriklausomą valstybinio
infrastruktūros valdytojo ir valstybinių geležinkelių
įmonių valdymą.
7.           Toliau gerinti Portugalijos
būsto rinkos vertinimą, be kita ko, iki 2014 m.
lapkričio mėn. pabaigos nustatyti sistemingesnę
stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemą ir pateikti išsamią
ataskaitą dėl šios rinkos šešėlinės ekonomikos. Tęsti
pastangas sudaryti išsamesnį reguliavimo naštos atvejų aprašą,
kad iki 2015 m. kovo mėn, į jį būtų
įrašyti dar neįtraukti sektoriai. Iki 2014 m.
rugsėjo mėn. pabaigos priimti ir įgyvendinti dar nepriimtus
sprendimus dėl licencijų suteikimo ir dalinius sektoriams taikomus
pakeitimus. Iki 2014 m. rugsėjo mėn. pabaigos panaikinti
likusius profesinių paslaugų sektoriaus apribojimus ir priimti
dalinius įstatymų, reglamentuojančių profesines
organizacijas, pakeitimus, kurie kol kas nepriimti pagal makroekonominio
koregavimo programą. Panaikinti valdžios institucijų
mokėjimų vėlavimus. Užtikrinti pakankamus nacionalinių
reguliavimo institucijų ir konkurencijos institucijos išteklius ir skubiai
priimti nacionalinės konkurencijos institucijos įstatus.
8.           Tęsti centrinio,
regioninio ir vietos viešojo administravimo racionalizavimą ir
modernizavimą.  Įgyvendinti reformas, skirtas teismų sistemos
efektyvumui gerinti ir skaidrumui didinti. Padidinti pastangas vertinti
reformų, kurias įsipareigota įvykdyti pagal makroekonominio
koregavimo programą, kurios yra suplanuotos ir kurios bus vykdomos
ateityje, įgyvendinimą. Visų pirma pradėti taikyti
privalomą sistemingą ex ante ir ex post
vertinimą vykdant teisėkūros procesą. Įsteigti
funkciniu požiūriu nepriklausomą vyriausybinio lygmens centrinį
vertinimo skyrių, kuris vertintų šių reformų
įgyvendinimą, įskaitant jų atitiktį ex ante
poveikio vertinimui, ir kas šešis mėnesius teiktų ataskaitas ir
prireikus siūlytų taisomuosius veiksmus.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 209, 1997 8 2, p. 1.
[2]               COM(2014) 423 final.
[3]               Dok. P7_TA(2014)0128 ir
P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5
straipsnio 2 dalį.


title: 2013/461/ES: 2013 m. rugsėjo 17 d. Komisijos rekomendacija dėl SOLVIT principų Tekstas svarbus EEE

text:
               19.9.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 249/10

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA
   2013 m. rugsėjo 17 d.
   dėl SOLVIT principų
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2013/461/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               SESV 26 straipsnyje vidaus rinka apibrėžiama kaip vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas. ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi bet kurių priemonių, kad užtikrintų pagal Sąjungos teisę atsirandančių pareigų vykdymą;

               (2)

               asmenims, norintiems gyventi ir dirbti kitoje valstybėje narėje, ir įmonėms, norinčioms išplėsti savo rinkų ribas, vidaus rinkoje atsiveria daugybė galimybių. Apskritai vidaus rinka veikia gerai, tačiau: jei valdžios institucijos nesilaiko Sąjungos teisės nuostatų, kartais kyla problemų;

               (3)

               remiantis 2001 m. gruodžio 7 d. Rekomendacija 2001/893/EB dėl SOLVIT – vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo – naudojimo principų (1), SOLVIT buvo įkurtas kaip valstybių narių nacionalinėse administracijose įsteigtų centrų tinklas, kuris greitai ir neoficialiai spręstų problemas, iškilusias savo teisėmis vidaus rinkoje besinaudojantiems asmenims ir įmonėms;

               (4)

               nors SOLVIT yra neoficialaus ir praktinio pobūdžio, jo veikimo modelis padeda užtikrinti, kad problemų sprendimai atitiktų Sąjungos teisę. SOLVIT veikla grindžiama skaidriu problemų sprendimo procesu, kuriame dalyvauja dvi valstybės narės. Sprendžiant problemas Komisija paprastai nedalyvauja, tačiau ji palaiko glaudžius ryšius su SOLVIT centrais, nuolat rengia teisinius mokymus ir kai kuriais sudėtingais atvejais teikia neoficialias konsultacijas. Naudodamasi internetine duomenų baze, ji taip pat stebi, kaip SOLVIT sprendžia problemas ir kokie gaunami rezultatai, taip pat ji gali įsikišti, jeigu mano, kad SOLVIT centrų siūlomi sprendimai neatitinka Sąjungos teisės nuostatų. Taip organizavus veiklą ne tik prisidedama prie rezultatų konkrečiais atvejais teisėtumo, bet ir remiantis vertinimo rezultatais matyti, kad dėl SOLVIT veiklos nacionalinės valdžios institucijos apskritai pradėjo geriau laikytis Sąjungos teisės nuostatų;

               (5)

               nuo veiklos pradžios SOLVIT pastebimai pasikeitė. Dabar sprendžiamų problemų skaičius dešimteriopai didesnis nei prieš dešimtmetį. Sprendžiamų problemų įvairovė taip pat yra didesnė, negu buvo numatyta iš pradžių. Didžioji dauguma problemų yra sėkmingai išsprendžiamos per vidutiniškai devynias savaites, todėl SOLVIT pasinaudoję asmenys ir įmonės labai gerai vertina jo veiklą;

               (6)

               nors SOLVIT veikia sėkmingai, padidinus paslaugų mastą, padidėjo ir įvairūs uždaviniai. 2010 m. atlikus išsamų tinklo vertinimą, paaiškėjo, kad ne visi SOLVIT centrai yra vienodai gerai aprūpinti ištekliais ar patogiai pasiekiami. Tinklo centrų priimtų spręsti problemų skaičius ir teikiamų paslaugų lygis taip pat skiriasi. Be to, SOLVIT naudojasi per mažai žmonių ir įmonių;

               (7)

               remiantis šiomis išvadomis, būtina imtis priemonių dar labiau stiprinti SOLVIT ir gerinti jo matomumą tiek internete, tiek ne internetinėje erdvėje, kaip pabrėžiama Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Bendrosios rinkos veiksmingumo užtikrinimas“ komunikate „Geresnė bendrosios rinkos valdysena“ (2) ir ES pilietybės ataskaitoje (3). Siekiant šio tikslo reikėtų Rekomendaciją 2001/893/EB pakeisti nauja. Naujojoje rekomendacijoje remiantis geriausia patirtimi siekiama išsamiau paaiškinti, kokie turėtų būti SOLVIT veiklos rezultatai. Joje nustatomi ir Komisijos, ir valstybių narių tikslai ir standartai siekiant užtikrinti, kad įmonėms ir piliečiams būtų teikiama veiksminga pagalba tuomet, kai nesilaikoma Sąjungos teisės nuostatų. Ja taip pat siekiama užtikrinti, kad SOLVIT centrai visame tinkle taikytų tas pačias taisykles ir jų teikiami paslaugų tipai derėtų tarpusavyje;

               (8)

               siekiant užtikrinti, kad įgaliojimas būtų vienodai suprantamas visuose tinklo centruose, šioje rekomendacijoje apibrėžiamos problemų, kurias turėtų spręsti SOLVIT, rūšys. Rekomendacijoje 2001/893/EB nustatyta, kad SOLVIT sprendžia „netinkamo taikymo“ ir „bendrosios rinkos taisyklių“ problemas. Taip apibrėžus taikymo sritį, atsirado nenuoseklumo. Pirmiau buvo argumentuojama, kad vartojant terminą „netinkamas taikymas“ galima manyti, kad SOLVIT centrai negali spręsti problemų, kai nacionalinės taisyklės prieštarauja ES teisės nuostatoms (vadinamųjų struktūrinių problemų); antrasis argumentas – SOLVIT gali veikti tik jei susijęs Sąjungos teisės aktas yra grindžiamas bendrąja rinka;

               (9)

               dabar SOLVIT problemos apibrėžiamos kaip tarpvalstybinės problemos, kurios kyla, jei valdžios institucija galimai pažeidžia Sąjungos teisės nuostatas, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka, kai ir tiek, kiek tokių problemų nesprendžia nacionalinio arba ES lygmens teismai;

               (10)

               terminas „pažeidimas“ vartojamas patikslinti, kad SOLVIT centrai imasi spręsti problemas kaip SOLVIT problemas visais atvejais, kai valdžios institucijos nesilaiko Sąjungos teisės nuostatų, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka, kad ir kokia būtų esminė problemos priežastis. Didžioji dauguma SOLVIT sprendžiamų problemų – atvejai, kai valdžios institucija neteisingai taiko Sąjungos teisės nuostatas, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka. Tačiau SOLVIT centrai įrodė, kad jei kyla struktūrinio pobūdžio problemų, jie taip pat gali suteikti veiksmingą pagalbą. Nors struktūrinės problemos sudaro tik mažąją visų SOLVIT sprendžiamų problemų dalį, svarbu, kad SOLVIT jų imtųsi, nes tada tokios problemos neliktų nepastebėtos. Taip geriausiai užtikrinama, kad struktūrinės problemos būtų veiksmingai sprendžiamos tinkamu lygmeniu;

               (11)

               šioje rekomendacijoje patvirtinama, kad SOLVIT imasi atvejų, kur atsirado su valdžios institucija susijusi tarpvalstybinė problema. Taikant tarpvalstybinį kriterijų užtikrinama, kad SOLVIT problemą nagrinėja SOLVIT centrai dviejose valstybėse narėse, kurie garantuoja skaidrumą ir kokybišką problemos sprendimą. Valdžios institucijos kriterijus siejamas su faktu, kad SOLVIT – nacionalinės administracijos dalis ir veikia tik neoficialiai;

               (12)

               šioje rekomendacijoje taip pat siekiama paaiškinti, kokio lygio paslaugų iš SOLVIT gali tikėtis asmenys ir įmonės. Joje nurodoma, kokios informacijos turėtų gauti besikreipiantys asmenys ir kokia mažiausia pagalba jiems turėtų būti teikiama. Joje taip pat paaiškinami įvairūs procedūriniai etapai ir terminai, kurių reikia laikytis, kai sprendžiama SOLVIT problema, taip pat kokių tolesnių priemonių galima imtis, kai problema negali būti išspręsta;

               (13)

               šioje rekomendacijoje taip pat nustatyti minimalūs SOLVIT centrams privalomi standartai, susiję su organizacija, teisinėmis žiniomis ir ryšiais su kitais tinklais. Joje taip pat paaiškinamas Komisijos vaidmuo SOLVIT tinkle;

               (14)

               neseniai Komisija performavo SOLVIT internetinę duomenų bazę, kad Vidaus rinkos informacinėje sistemoje ji veiktų kaip autonominis modulis. Atsižvelgiant į techninę integraciją, 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacinę sistemą, kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 2008/49/EB (VRI reglamentas) (4), nustatytos taisyklės dėl asmens duomenų ir konfidencialios informacijos tvarkymo, taip pat taikomos ir SOLVIT procedūroms. Šioje rekomendacijoje patikslinami tam tikri asmens duomenų tvarkymo SOLVIT aspektai, remiantis VRI reglamentu;

               (15)

               šioje rekomendacijoje nesiekiama nurodyti, kaip Komisija tvarko tiesiogiai gautus skundus, ir ja jokiu būdu nedaromas poveikis Komisijos, kaip sutarčių sergėtojos, vaidmeniui. Joje taip pat nesiekiama apibrėžti „ES Pilot“ ir nacionalinių „ES Pilot“ koordinatorių vaidmens. Šie klausimai nagrinėjami specialiose gairėse, kurios reguliariai atnaujinamos,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   I.   TIKSLAS IR APIBRĖŽTYS

   A.   Tikslas

   Šioje rekomendacijoje nustatomi SOLVIT veikimo principai. SOLVIT siekia greitai, veiksmingai ir neoficialiai išspręsti asmenų ir įmonių problemas, kurios kyla, kai valdžios institucijos nepripažįsta ES teisių, kuriomis jie gali naudotis vidaus rinkoje. Tokia veikla padeda veikti bendrajai rinkai geriau, nes skatinamos ir stiprinamos pastangos tinkamiau laikytis Sąjungos teisės nuostatų. Siekdami šio tikslo nacionaliniai SOLVIT centrai turėtų dirbti kartu, laikydamiesi šioje rekomendacijoje nustatytų principų.
   B.   Apibrėžtys

   Šioje rekomendacijoje vartojamų terminų apibrėžtys:
   1.   pareiškėjas– fizinis arba juridinis asmuo, kuriam kilo tarpvalstybinė problema ir kuris dėl jos kreipėsi į SOLVIT tiesiogiai arba per tarpininką, arba organizacija, kuri kreipėsi dėl konkrečios problemos savo nario (-ių) vardu;
   2.   tarpvalstybinė problema– problema, kuri kilo pareiškėjui vienoje valstybėje narėje ir kuri yra susijusi su galimu ES teisės nuostatų, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka, pažeidimu, kurį padarė kitos valstybės narės valdžios institucija; sąvoka apima problemas, kurias pareiškėjams sukėlė jų valstybės viešojo administravimo įstaigos po to, kai jie pasinaudojo laisvo judėjimo teisėmis arba kai jie bando jomis pasinaudoti;
   3.   Sąjungos teisės nuostatos, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka,– visi Sąjungos teisės aktai, taisyklės arba principai, susiję su vidaus rinkos veikimu, kaip apibrėžta SESV 26 straipsnio 2 dalyje. Sąvoka apima taisykles, kurios nėra skirtos vidaus rinkai reguliuoti, bet daro neigiamą įtaką laisvam prekių, paslaugų, asmenų ir kapitalo judėjimui į kitas valstybes nares;
   4.   valdžios institucija– bet kuri valstybės narės nacionalinio, regioninio arba vietos lygmens viešojo administravimo įstaiga arba bet kokios teisinės formos įstaiga, kuri pagal valstybės patvirtintas priemones yra įgaliota teikti valstybės kontroliuojamą viešąją paslaugą ir šiam tikslui turi specialias teises, kurios viršija teises, atsirandančias taikant įprastas taisykles, taikomas asmenų tarpusavio santykiams reguliuoti;
   5.   teisminis procesas– oficialus procesas, kurio metu ginčą sprendžia teisminė arba pusiau teisminė institucija. Toks procesas neapima administracinių skundų dėl tos pačios institucijos, kuri sukėlė problemą;
   6.   struktūrinė problema– pažeidimas, kai nacionalinė taisyklė prieštarauja Sąjungos teisės nuostatoms;
   7.   vietos centras– SOLVIT centras valstybėje narėje, su kuria pareiškėjas yra glaudžiausiai susijęs pagal, pavyzdžiui, pilietybę, gyvenamąją vietą, įsisteigimą arba vietą, kurioje pareiškėjas įgijo su problema susijusias teises;
   8.   pagrindinis SOLVIT centras– SOLVIT centras valstybėje narėje, kurioje buvo padarytas tariamas Sąjungos teisės nuostatų, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka, pažeidimas;
   9.   SOLVIT duomenų bazė– elektroninė sistema, sukurta Vidaus rinkos informacinėje sistemoje, kuria naudojamasi sprendžiant SOLVIT problemas.
   II.   SOLVIT ĮGALIOJIMAS

   SOLVIT tinklas sprendžia tarpvalstybines problemas, kurios kyla, jei valdžios institucija galimai pažeidžia Sąjungos teisės nuostatas, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka, kai ir kiek tokių problemų nesprendžia nacionalinio arba ES lygmens teismai. Tokia veikla padeda veikti bendrajai rinkai geriau, nes skatinamos ir stiprinamos pastangos tinkamiau laikytis Sąjungos teisės nuostatų.
   III.   SOLVIT TEIKIAMOS PASLAUGOS

   Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad pareiškėjai galėtų naudotis bent tokiomis paslaugomis:

               1.

               SOLVIT centrai turėtų būti pasiekiami telefonu arba el. paštu ir turėtų skubiai atsiliepti į pastangas su jais susisiekti.

               2.

               Per savaitę pareiškėjai turėtų gauti pirmąjį su problema susijusį atsakymą, įskaitant pranešimą, ar SOLVIT galės imtis ją spręsti, jei tą nurodyti įmanoma remiantis pateikta informacija. Jei būtina, pareiškėjų turėtų būti prašoma pateikti visus jų bylai tvarkyti reikalingus dokumentus. Per mėnesį nuo tokio pirmojo įvertinimo, ir jei pateikti visi reikiami dokumentai, pareiškėjas turėtų gauti patvirtinimą, ar pagrindinis centras problemą priėmė, t. y. ar pradėjo ją spręsti kaip SOLVIT problemą.

               3.

               Kai SOLVIT negali imtis spręsti problemos kaip SOLVIT problemos, tai pareiškėjams turėtų pateikti priežastis ir patarti, kokių alternatyvių problemos sprendimo veiksmų jie gali imtis, įskaitant atitinkamos informacijos pateikimą arba problemos perdavimą, jei įmanoma, kitam problemų sprendimo tinklui arba atitinkamai nacionalinei kompetentingai institucijai.

               4.

               Per dešimt savaičių nuo problemos sprendimo pradžios pareiškėjas turėtų sulaukti problemos sprendimo, kurį gali lydėti taikomos Sąjungos teisės nuostatos paaiškinimas. Išskirtinėmis aplinkybėmis ir ypač kai sprendimas lengvai randamas arba kai jis susijęs su struktūrine problema, problemos sprendimo terminas, apie tai pranešus pareiškėjui, gali būti pratęstas iki dešimties savaičių.

               5.

               Pareiškėjui turėtų būti suteikta informacija apie neoficialų SOLVIT pobūdį, taikomas procedūras ir terminus. Į šią informaciją turėtų būti įtraukta informacija apie kitas galimas teisės gynimo priemones, įspėjimas, kad SOLVIT sprendžiant problemą nacionaliniai skundų pateikimo terminai neatidedami, ir kad SOLVIT pateikti sprendimai nėra oficialūs ir negali būti apskundžiami. Taip pat pareiškėjams turėtų būti pranešta, kad SOLVIT paslaugos yra nemokamos. Pareiškėjams turėtų būti reguliariai pranešama apie jų problemos sprendimo būklę.

               6.

               Kadangi SOLVIT procesai yra neoficialaus pobūdžio, jie neužkerta kelio pareiškėjui pradėti nacionalinio lygmens oficialų procesą; tačiau tokiu atveju SOLVIT problemos sprendimas baigiamas.

               7.

               Jeigu randamas sėkmingas sprendimas, pareiškėjas turėtų būti informuotas, kokių veiksmų jis turi imtis, kad pasinaudotų siūlomu sprendimu.

               8.

               Kai tik paaiškėja, kad SOLVIT problemos išspręsti negali, problemos sprendimas turėtų būti baigtas ir apie tai nedelsiant pranešta pareiškėjui. Tokiais atvejais SOLVIT taip pat turėtų patarti pareiškėjui, kokių yra kitų galimų nacionalinio arba Sąjungos lygmens teisės gynimo būdų. Kai skundų teikėjams patariama teikti skundą Komisijai, SOLVIT centrai turėtų juos paskatinti pateikti nuorodas į ankstesnius SOLVIT vykdytus procesus (nurodant numerį ir trumpai apibendrinant procesą). Komisijai per duomenų bazę turėtų būti sistemingai pranešama apie neišspręstas problemas.

               9.

               Užbaigus problemos sprendimą, pareiškėjai turėtų būti raginami pateikti savo atsiliepimus apie tai, kaip SOLVIT sprendė problemą.

         IV.   SOLVIT CENTRŲ ORGANIZACIJA

               1.

               SOLVIT centras turėtų būti kiekvienoje valstybėje narėje.

               2.

               Siekdamos, kad SOLVIT centrai galėtų atlikti jiems šioje rekomendacijoje nustatytas užduotis, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad SOLVIT centrai:

                           a)

                           turėtų pakankamai gerai parengtų darbuotojų, turinčių praktinių ne vienos Sąjungos kalbos įgūdžių, kai reikia užtikrinti greitą ir skaidrų bendravimą su kitais SOLVIT centrais;

                           b)

                           turėtų atitinkamų teisinių žinių arba patirties taikant Sąjungos teisės nuostatas, kad galėtų atlikti nepriklausomus teisinius problemų vertinimus;

                           c)

                           būtų įkurti toje nacionalinės administravimo sistemos dalyje, kuri turi pakankamų koordinavimo įgaliojimų, kad galėtų užtikrinti teisingą Sąjungos teisės nuostatų įgyvendinimą savo administruojamoje srityje;

                           d)

                           galėtų nacionalinėje administracijoje sukurti tinklą, kuriuo naudotųsi, jei reikėtų konkrečių teisinių žinių ir pagalbos ieškant praktinių būdų problemoms spręsti.

         V.   SOLVIT PROCEDŪRA

   A.   Principai, kuriais vadovaujamasi sprendžiant SOLVIT problemas

               1.

               Visas SOLVIT problemas turėtų spręsti du SOLVIT centrai – vietos centras ir pagrindinis centras.

               2.

               Vietos centras ir pagrindinis centras turėtų atvirai ir skaidriai bendradarbiauti, siekdami greitai rasti veiksmingų pareiškėjo problemos sprendimų.

               3.

               Vietos centras ir pagrindinis centras turėtų susitarti, kokia kalba bendraus, atsižvelgdami į tikslą kuo greičiau ir kuo veiksmingiau išspręsti problemas palaikant neoficialius ryšius ir užtikrinti skaidrumą ir informacijos teikimą.

               4.

               Visos gautos problemos, su problema susijusių SOLVIT centrų atlikti vertinimai, veiksmai, kurių imtasi, ir pasiūlyti sprendimai turėtų būti aiškiai ir išsamiai registruojami SOLVIT duomenų bazėje. Jeigu tai struktūrinės problemos atvejis, jis turėtų būti taip ir pažymėtas duomenų bazėje, kad Komisija galėtų tokius atvejus sistemingai stebėti.

               5.

               Visi siūlomi sprendimai turi visuomet visapusiškai atitikti Sąjungos teisės nuostatas.

               6.

               SOLVIT centrai turėtų laikytis išsamių problemos sprendimo taisyklių, nustatytų SOLVIT problemų sprendimo vadove, kurį kartu su SOLVIT centrais reguliariai persvarstys Komisija.

         B.   Vietos centras

               1.

               Vietos centras turėtų registruoti visas gautas teisines problemas nepriklausomai, ar jos vertinamos kaip SOLVIT problemos.

               2.

               Kai vietos centras nusprendžia imtis spręsti skundą kaip SOLVIT problemą, prieš pateikdamas bylą pagrindiniam centrui, jis turėtų surinkti visus reikiamus dokumentus ir atlikti išsamią teisinę problemos analizę.

               3.

               Iš pagrindinio centro gavęs siūlomą problemos sprendimą, įskaitant taikomos Sąjungos teisės nuostatos paaiškinimą, centras turėtų patikrinti, ar sprendimas atitinka Sąjungos teisės nuostatas.

               4.

               Vietos centras atitinkamais procedūros etapais turėtų pareiškėjui laiku suteikti tinkamos informacijos.

         C.   Pagrindinis centras

               1.

               Per savaitę po to, kai vietos centras jam pateikė problemą, pagrindinis centras turėtų patvirtinti, ar ją priima.

               2.

               Pagrindinis centras turėtų siekti rasti pareiškėjo problemos sprendimus, įskaitant taikomų Sąjungos teisės nuostatų paaiškinimą, ir turėtų reguliariai informuoti vietos centrą apie tai, kaip sekasi sprendimo ieškoti.

               3.

               Jeigu pareiškėjo pateikta problema yra struktūrinė, pagrindinis centras turėtų kuo griečiau įvertinti, ar problemą galima išspręsti pagal SOLVIT procedūrą. Jeigu, jo manymu, išspręsti problemos neįmanoma, centras turėtų, baigęs sprendimo paieškas, ją palikti neišspręstą ir apie tai pranešti atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms, atsakingoms už teisingą Sąjungos teisės nuostatų įgyvendinimą toje valstybėje narėje, siekdamas užtikrinti, kad tas Sąjungos teisės nuostatų pažeidimas būtų faktiškai nutrauktas. Per duomenų bazę apie tai turėtų būti pranešta Komisijai.

         VI.   KOMISIJOS VAIDMUO

               1.

               Komisija padeda SOLVIT veikti ir jį remia:

                           a)

                           kartu su nacionaliniais SOLVIT centrais reguliariai organizuodama mokymus ir tinklui skirtus renginius;

                           b)

                           bendradarbiaudama su nacionaliniais SOLVIT centrais rengiant ir atnaujinant SOLVIT problemų sprendimo vadovą;

                           c)

                           SOLVIT centrams paprašius, teikdama pagalbą sprendžiant problemas. Sudėtingų problemų atveju tokia pagalba gali būti teikiama kaip neoficialios teisinės konsultacijos. Komisijos tarnybos turėtų atsakyti į prašymus suteikti neoficialią teisinę konsultaciją per dvi savaites. Tokios konsultacijos yra tik neoficialios, todėl Komisija dėl jų neprisiima jokių įsipareigojimų;

                           d)

                           valdydama ir prižiūrėdama SOLVIT duomenų bazę ir viešąją sąsają, organizuodama specialius mokymus ir teikdama medžiagą, kad SOLVIT centrams būtų lengviau šia baze naudotis;

                           e)

                           stebėdama SOLVIT centrų darbo kokybę ir veiklos rezultatus ir jų sprendžiamas problemas. Jei sprendžiama problema yra struktūrinė, Komisija atidžiai stebi, kaip ji sprendžiama, ir, jei reikia, teikia konsultacijas ir pagalbą siekdama užtikrinti, kad struktūrinė problema būtų galutinai išspręsta. Komisija apsvarstys, ar neišspręstas struktūrines problemas reikia spręsti toliau;

                           f)

                           užtikrindama deramą SOLVIT, CHAP (5) ir „ES Pilot“ (6) ryšių palaikymą, kad neišspręstos SOLVIT problemos būtų toliau deramai sprendžiamos ir kad būtų galima stebėti struktūrines problemas ir išvengti dvigubo skundų nagrinėjimo;

                           g)

                           informuodama SOLVIT centrus jų prašymu apie tolesnį Komisijos atliekamą neišspręstų problemų sprendimą, jei skundas buvo pateiktas Komisijai.

               2.

               Kai tinka, skundo teikėjui sutikus, Komisija, siekdama greito neoficialaus sprendimo, gali gautą skundą perduoti SOLVIT.

         VII.   KOKYBĖS KONTROLĖ IR INFORMACIJOS TEIKIMAS

               1.

               SOLVIT centrai, kaip vietos centrai ir pagrindiniai centrai, turėtų reguliariai vykdyti sprendžiamų problemų sprendimo kokybės tikrinimą, kaip išsamiai apibrėžta problemų sprendimo vadove.

               2.

               Komisijos tarnybos reguliariai vykdys bendrą visų problemų sprendimo kokybės tikrinimą ir apie galimas problemas praneš atitinkamiems SOLVIT centrams, kurie turėtų imtis atitinkamų veiksmų, kad ištaisytų nustatytus trūkumus.

               3.

               Komisija reguliariai praneš apie SOLVIT darbo kokybę ir veiklos rezultatus. Siekdama apibūdinti vidaus rinkos tendencijas ir nustatyti likusias problemas, ji taip pat teiks ataskaitas apie SOLVIT gaunamų problemų rūšis ir SOLVIT sprendžiamas problemas. Šiuo klausimu rengdama ataskaitas, Komisija ataskaitose atskirai informuos apie struktūrines problemas.

         VIII.   TINKLO MATOMUMAS

               1.

               Komisija informuos Europos suinteresuotųjų subjektų organizacijas ir Europos institucijas apie SOLVIT ir skatins juo naudotis, taip pat pagerins SOLVIT internetinę prieigą ir matomumą internete.

               2.

               Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų galima rasti vartotojui suprantamą informaciją apie SOLVIT paslaugas ir kad būtų sudarytos galimybės lengvai jomis naudotis, visų pirma visose atitinkamose viešojo administravimo įstaigų internetinėse svetainėse.

               3.

               Valstybės narės taip pat turėtų imtis veiklos, kad padidintų suinteresuotųjų subjektų informuotumą apie SOLVIT. Komisija tokiai veiklai teiks pagalbą.

         IX.   BENDRADARBIAVIMAS SU KITAIS TINKLAIS IR INFORMACINIAIS PUNKTAIS

               1.

               Siekdami, kad pareiškėjai gautų veiksmingą pagalbą, SOLVIT centrai turėtų bendradarbiauti su kitais Europos ir nacionaliniais informavimo ir pagalbos tinklais, kaip antai „Jūsų Europa“, Europe Direct, „Jūsų Europos patarėjas“, „Europos įmonių tinklas“, Europos vartotojų centrai, EURES, Fin-net ir Europos ombudsmenų tinklas. Kad galėtų veiksmingai spręsti socialinės apsaugos problemas, SOLVIT centrai taip pat turėtų užmegzti gerus darbinius ryšius su atitinkamais Socialinės apsaugos sistemų koordinavimo administracinės komisijos nacionaliniais nariais.

               2.

               SOLVIT centrai turėtų reguliariai palaikyti ryšius su nacionaliniais „ES Pilot“ punktais ir glaudžiai su jais bendradarbiauti, kad užtikrintų deramą keitimąsi informacija apie problemas ir gautus skundus.

               3.

               Komisija palengvins tokį bendradarbiavimą, be kita ko, organizuodama bendrus tinklų renginius ir kurdama technines jungtis su tokiais tinklais ir punktais, kaip nurodyta 1 punkte (7).

         X.   ASMENS DUOMENŲ APSAUGA IR KONFIDENCIALUMAS

   Šioje rekomendacijoje asmens duomenų tvarkymas, įskaitant visų pirma skaidrumo reikalavimus ir duomenų subjektų teises, reglamentuojamas VRI reglamentu. Pagal šį reglamentą taikomos toliau nurodytos nuostatos.

               1.

               Pareiškėjai turėtų turėti galimybę teikti skundus SOLVIT per viešą sąsają su Vidaus rinkos informacine sistema, kuria naudotis jiems sąlygas sudarė Komisija. Pareiškėjai prieigos prie SOLVIT duomenų bazės neturi.

               2.

               Vietos ir pagrindiniai centrai turėtų turėti prieigą prie SOLVIT duomenų bazės ir per šią duomenų bazę galėti tvarkyti jiems tenkančią problemą. Tai reikštų ir prieigą prie pareiškėjo asmens duomenų.

               3.

               Kiti SOLVIT centrai, nesusiję su tam tikra problema, ir Komisija turėtų gauti tik prieigą, suteikiančią galimybę skaityti anoniminę problemos informaciją.

               4.

               Kad problemą būtų galima išspręsti lengviau, vietos centras paprastai turėtų nurodyti pareiškėjo tapatybę pagrindiniam centrui. Proceso pradžioje apie tai turėtų būti pranešama pareiškėjui ir jam suteikiama galimybė prieštarauti; pastaruoju atveju pareiškėjo tapatybė neturėtų būti nurodoma.

               5.

               Pareiškėjo pateiktą informaciją pagrindinis centras ir su skundu susijusios valdžios institucijos turėtų naudoti tik problemai išspręsti. Problemą sprendžiantys pareigūnai tvarko asmens duomenis tik tais tikslais, kuriais šie duomenys buvo jiems perduoti. Taip pat turėtų būti imamasi deramų veiksmų, kad būtų apsaugota asmens duomenų neapimanti neskelbtina komercinė informacija.

               6.

               Problema gali būti perduota kitam problemų sprendimo tinklui arba organizacijai tik pareiškėjui sutikus.

               7.

               Komisijos darbuotojai turėtų turėti prieigą prie pareiškėjo asmens duomenų tik jei būtina siekiant:

                           a)

                           išvengti lygiagretaus tos pačios problemos, pateiktos Komisijai arba kitai Sąjungos institucijai pagal kitą procedūrą, sprendimo;

                           b)

                           teikti neoficialias teisines konsultacijas pagal VI skirsnį;

                           c)

                           nuspręsti dėl galimo tolimesnio problemos, kurią jau sprendė SOLVIT centras, sprendimo;

                           d)

                           išspręsti technines SOLVIT duomenų bazės problemas.

               8.

               Pabaigus SOLVIT problemos sprendimą, po 18 mėnesių su SOLVIT problemomis susiję asmens duomenys Vidaus rinkos informacinėje sistemoje turėtų būti blokuojami. Anoniminiai SOLVIT problemų aprašymai turėtų išlikti SOLVIT duomenų bazėje; juos galima naudoti statistikos, ataskaitų teikimo ir politikos plėtros tikslais.

         XI.   KITOS NUOSTATOS

   Rekomendacija 2001/893/EB pakeičiama šia rekomendacija. Visos nuorodos į Rekomendaciją 2001/893/EB turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į šią rekomendaciją.
   XII.   TAIKYMO DATA IR ADRESATAI

   Ši rekomendacija taikoma nuo 2013 m. spalio 1 d.
   Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 17 d.

            Komisijos vardu

         Michel BARNIER

            Komisijos narys

      (1)  OL L 331, 2001 12 15, p. 79.

      (2)  COM(2012) 259 final.

      (3)  COM(2013) 269 final.

      (4)  OL L 316, 2012 11 14, p. 1.

      (5)  Complaint handling/Accueil des plaignants (CHAP) – Komisijos skundų registravimo sistema.

      (6)  COM(2007) 502 final.

      (7)  Rekomendacijos priėmimo metu techninės priemonės sukurtos „Jūsų Europos patarėjo“ projekte ir plėtojamos kartu su Europe Direct.