               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 05 20
            COM(2020) 522 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2020 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Portugalijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2020 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Portugalijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Portugalija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių bus parengta nuodugni apžvalga. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

               (2)2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Portugalijai skirta ataskaita
                  3
               . Joje įvertinta Portugalijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas
                  4
               , veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas rekomendacijas, ir Portugalijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Atlikusi analizę, Komisija padarė išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma daug susikaupusių grynųjų išorės įsipareigojimų, didelė privačiojo ir valstybės sektorių skola ir didelė neveiksnių paskolų dalis lemia pažeidžiamumą mažo našumo augimo sąlygomis;

               (3)2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremalią didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji kelia didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia finansų rinkų nestabilumą, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir neigiamai veikia įvairius sektorius. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms, jų pajamoms ir įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Europos Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą
                  5
               , kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

               (4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

               (5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo
                  6
               . Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

               (6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto savo visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

               (7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, neleidžiančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementai;

               (8)kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau priėmė atitinkamų teisės aktų pakeitimus
                  7
               . Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Portugalija raginama visapusiškai pasinaudoti šiomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos šie iššūkiai paveikė labiausiai;

               (9)dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad socioekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi skirtinguose Portugalijos regionuose, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo, pvz., Algarvėje ir atokiausiuose Madeiros ir Azorų salų regionuose. Todėl kyla didelė rizika, kad regioniniai ir teritoriniai skirtumai Portugalijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

               (10)2020 m. gegužės 16 d. Portugalija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (11)šiuo metu Portugalijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Portugalijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas
                  8
                neviršytų 0,7 %, o tai atitiktų 0,6 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Komisijos bendrame vertinime patvirtinama, kad 2019 ir 2018 bei 2019 m. (vertinant kartu) bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal Portugalijai taikomą procedūrą dėl didelio nukrypimo;

               (12)į 2020 m. stabilumo programą Vyriausybė neįtraukė makroekonominio scenarijaus ir bent 2020 m. valdžios sektoriaus balanso, taip pat skolos ir BVP santykio planų. Tačiau 2020 m. stabilumo programoje apskaičiuota, kad kiekvienas 30 darbo dienų laikotarpis (t. y. maždaug 1,5 kalendorinio mėnesio), kuriuo taikomos izoliavimo priemonės, gali turėti vidutiniškai 6,5 proc. punkto neigiamą poveikį metiniam BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos. Biudžeto projekcijos grindžiamos šaliai būdinga rizika, susijusia su staiga išaugusiais viešaisiais neapibrėžtaisiais kai kurių valstybinių įmonių įsipareigojimais ir privačiajam sektoriui skirtomis su COVID-19 susijusiomis priemonėmis. Ta rizika, nors jau buvo didelė, dar padidėja, iš dalies dėl galimo tolesnio papildomų bankų paramos priemonių poveikio biudžetui;

               (13)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Portugalija ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. 2020 m. stabilumo programoje šių priemonių poveikis biudžetui vertinamas arba kas mėnesį, arba kasmet, nepateikiant prognozuojamų 2020 m. metinių suvestinių duomenų. Priemonės, be kita ko, apima vienkartinę specialią paramą įmonių verslo veiklai atnaujinti (508,0 mln. EUR, arba 0,3 % BVP), supaprastintą laikino darbo nutraukimo (atleidimo iš darbo) schemą (373,3 mln. EUR, arba 0,2 % BVP per vieną taikymo mėnesį) ir sveikatos sistemos vykdomą asmeninių apsaugos priemonių pirkimą (0,1 % BVP per vieną taikymo mėnesį)
                  9
               . Komisija apskaičiavo, kad dėl šių priemonių 2020 m. bendros tiesioginės biudžeto išlaidos gali sudaryti maždaug 2,5 % BVP. Be to, Portugalija pranešė apie (2020 m. stabilumo programos duomenimis) beveik 25,2 mlrd. EUR, arba 12,5 % BVP, dydžio priemones, kurios, nors paprastai ir neturi tiesioginio poveikio biudžetui, bet padės remti įmonių ir namų ūkių likvidumą. Tos priemonės apima pridėtinės vertės, gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių, taip pat socialinių įmokų mokėjimo (7,9 mlrd. EUR, arba 3,9 % BVP) atidėjimą ir valstybės garantuojamas kredito linijas bei kitas panašias iniciatyvas (4,0 mlrd. EUR, arba 2,0 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Portugalija, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

               (14)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze ir laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, prognozuojama, kad Portugalijos valdžios sektoriaus deficitas 2020 m. sieks 6,5 % BVP, o 2021 m. – 1,8 % BVP. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks aukščiausią tašką – 131,6 % BVP, o po to 2021 m. sumažės iki 124,4 % BVP;

               (15)dėl planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. Komisija 2020 m. gegužės 20 d. paskelbė Portugalijai skirtą pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

               (16)dėl 2020 m. kovo mėn. pradžioje Portugalijoje kilusios COVID-19 pandemijos jos sveikatos sistema patyrė didelį spaudimą. Vyriausybė greitai įgyvendino įvairias griežtas viruso plitimo valdymo priemones: 2020 m. kovo 18 d. paskelbė konstitucinę nepaprastąją padėtį iki 2020 m. gegužės 2 d., kad kuo labiau apribotų ligos plitimą ir žmonių žūtį. Portugalija ėmėsi priemonių, kad sustiprintų sveikatos sistemos reagavimo pajėgumus, sulėtintų užsikrėtimo kreivę, taigi, neperpildytų ligoninių. Nacionalinės ir pasaulinės viruso plitimo valdymo priemonės labai apribojo daugelio sektorių ekonominę veiklą, ypač smarkiai pakenkė turizmui ir susijusiai veiklai, o Portugalijos, ypač jos labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), socialinės ir ekonominės perspektyvos pablogėjo. Prognozuojama, kad 2020 m. ekonomika susitrauks 6,8 %, o 2021 m. atsigaus 5,8 %;

               (17)siekiant sušvelninti tiesioginį COVID-19 pandemijos poveikį žmonių sveikatai, patiriamos didelės bendros sveikatos sistemos išlaidos. Reikia investicijų, kad būtų padidintas sveikatos sistemos atsparumas, apsirūpinta įranga, produktais ir infrastruktūra, būtinais reagavimo į krizę pajėgumams stiprinti, įskaitant intensyvią priežiūrą, bandymus, technologinius ir taikomuosius medicininius mokslinius tyrimus, ir užtikrinta visuotinė galimybė gauti paslaugas, be kita ko, už miestų ribų ir atokiausiuose Madeiros bei Azorų salų regionuose. COVID-19 protrūkio pradžioje buvo planuojama palaipsniui pradėti taikyti naują valstybinių ligoninių valdymo modelį ir gerokai padidinti metinius biudžetus. Stabilus to plano įgyvendinimas dabartinėmis aplinkybėmis galėtų padėti sustiprinti sveikatos sistemos atsparumą. COVID-19 atskleidė Portugalijos ilgalaikės priežiūros įstaigų pažeidžiamumą, nes jose užsikrėtimo ir mirtingumo rodikliai yra didesni. Nors per pastarąjį dešimtmetį pagerėjo ilgalaikės priežiūros teritorinė aprėptis, bendras galimybės gauti priežiūrą lygis visuose šalies regionuose yra žemas. Tuo pačiu metu, prieš COVID-19 protrūkį, buvo prognozuojama, kad ilgalaikės sveikatos priežiūros išlaidų, kaip BVP procentinės dalies, padidėjimas bus vienas didžiausių Sąjungoje. Siekiant įveikti dabartinę krizę ir spręsti su visuomenės senėjimu susijusias problemas, būtina toliau dėti pastangas gerinti sveikatos ir ilgalaikės priežiūros veiksmingumą ir pajėgumus;

               (18)nuo 2014 m. darbo rinkoje nuolatos vyko teigiamų pokyčių, bet dabar dėl pandemijos Portugalija susidurs su ypatingomis užimtumo problemomis. Pagal Komisijos prognozę, aktyvių gyventojų nedarbas 2020 m. išaugs iki 9,7 %, o 2021 m. sumažės iki 7,4 % (palyginti su 6,5 % 2019 m.). Siekdama remti užimtumą ir mažinti darbo vietų praradimo riziką, Portugalija supaprastino ir pritaikė esamą laikino darbo nutraukimo schemą. Tikslingai naudojant Sąjungos ir nacionalines programas būtų galima išsaugoti darbo vietas ir ekonominę veiklą, visų pirma mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ). Atsigavimo etapu asmeninėms reikmėms pritaikyta tikslinė aktyvi darbo rinkos politika, visų pirma kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo, atliks lemiamą vaidmenį užtikrinant, kad darbuotojai būtų pasirengę dirbti. Darbdavių, švietimo ir mokymo įstaigų bei valstybinių užimtumo tarnybų bendradarbiavimas bus labai svarbus siekiant paskatinti įdarbinimo lygio augimą;

               (19)dėl COVID-19 protrūkio reikia imtis socialinio poveikio mažinimo ir pažeidžiamoje padėtyje esančių žmonių apsaugos priemonių, kad nelygybė nedidėtų. Jos, be kita ko, apima bedarbio pašalpų sistemas ir labiausiai nukentėjusių darbuotojų, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis ir netipinius darbuotojus, pajamų rėmimą, galimybę naudotis paslaugomis ir priemones, kuriomis skatinama reintegracija į darbo rinką. Skubiai ir koordinuotai švelninti socialinius krizės padarinius galėtų padėti nacionalinio nenumatytų socialinių atvejų plano įgyvendinimas bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene. Teigiamą poveikį pajamų paskirstymui turėjo politikos pokyčiai, kuriais siekiama sustabdyti socialinių pervedimų veiksmingumo mažėjimą pastaraisiais metais, pvz., minimalių pajamų padidinimas, vyresnio amžiaus žmonėms skirtas solidarumo priedas, pensijos ir išmokos šeimai. Nepaisant to, dėl socialinių pervedimų (išskyrus pensijas) gyventojų, kuriems gresia skurdas, dalis Portugalijoje 2018 m. sumažėjo tik 23,8 %, t. y. gerokai mažiau nei ES vidurkis (34 %). Be to, minimalių pajamų sistemos adekvatumas yra vienas iš mažiausių Sąjungoje, o gaunamos pajamos sudaro tik 40 % nacionalinę skurdo ribą atitinkančių pajamų;

               (20)dėl COVID-19 pandemijos priėmus būtinas socialinių kontaktų ribojimo priemones, labai auga naudojimosi skaitmeninėmis technologijomis siekiant toliau užtikrinti galimybę mokytis ir vykdyti verslo veiklą poreikis. Portugalijos mokyklos ir mokymo centrai buvo uždaryti ir tradicinis, asmeninis mokymasis buvo sutrikdytas. Apie 6 % namų ūkių vis dar neturi prieigos prie interneto, o tai daro poveikį maždaug 50 000 moksleivių – prieiga prie interneto ir telekomunikacijų tinklo aprėptis miesto ir kaimo vietovėse labai skiriasi. Studentai iš aukštą socialinę ir ekonominę padėtį užimančių šeimų gali geriau susidoroti su iššūkiais, kylančiais dėl nuotolinio mokymosi. Be to, Portugalijoje labai trūksta skaitmeninių įgūdžių. 2019 m. 48 % gyventojų neturėjo pagrindinių skaitmeninių įgūdžių, iš jų apie 26 % neturėjo jokių skaitmeninių įgūdžių, o asmenų, kurie niekada nesinaudojo internetu, yra dvigubai daugiau nei ES vidurkis. Dabartinėmis aplinkybėmis reikia intensyviai rengti e. mokymo kursus ir dėti pastangas, kad nuo skaitmeninės atskirties kenčiantiems žmonėms būtų padedama įveikti kliūtis, trukdančias mokytis nuotoliniu būdu. Įmonėms įdiegus skaitmenines technologijas, kuriomis būtų siūlomos alternatyvios darbo sąlygos ir skaitmeninės paslaugos, būtų užtikrintas įmonių, kurių paslaugos gali būti teikiamos internetu, veiklos tęstinumas ir taip sušvelnintas apribojimų kai kuriuose sektoriuose poveikis. Tai ypač aktualu Portugalijoje, kurios ekonomikai daugiausia būdingos tradiciniuose sektoriuose susitelkusios labai mažos įmonės. Vienas iš pagrindinių veiksnių, trukdančių skaitmeninti MVĮ, yra skaitmeninių žinių atotrūkis, kurį lemia apskritai žemas vadovų ir darbuotojų skaitmeninio raštingumo lygis;

               (21)siekdama užkirsti kelią bankrotams, kurių galima išvengti, ir sudaryti sąlygas įmonėms išgyventi sukrėtimą ir išlikti konkurencingoms, Portugalija priėmė priemonių rinkinį, kurio tikslas – remti perspektyvias įmones, visų pirma MVĮ, kurias paveikė socialinių kontaktų ribojimo priemonių taikymas, o dėl jo buvo apribota veikla ir sumažėjo vidaus bei pasaulinė paklausa. Šiomis priemonėmis daugiausia teikiama likvidumo parama, be kita ko, valstybės ir finansų įstaigų finansuojamomis garantijomis, tiesioginėmis subsidijomis, mokesčių atidėjimu ir socialinių įmokų mažinimu. Visų pirma dėmesys skiriamas labiausiai nukentėjusiems sektoriams, įskaitant turizmo, apgyvendinimo bei maitinimo paslaugų sektorius ir susijusią ekonominę veiklą, taip pat gamybos ir eksportuojančioms įmonėms; svarbu, kad tokias priemones laiku ir veiksmingai įgyvendintų viešosios institucijos ir finansų tarpininkai. Šiomis aplinkybėmis Portugalijos Vyriausybė supaprastino naudojimosi kredito linijomis procesą, t. y. susijusį su dokumentais, kuriuos turi pateikti įmonės. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Papildomais politikos veiksmais siekiama remti verslumą ir savarankiškai dirbančius asmenis;

               (22)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačias investicijas, be kita ko, vykdant atitinkamas reformas. Augimą skatinančios investicijos, kuriomis remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos, skaitmeninimas, junglumas ir žalioji pertvarka, padės atgaivinti Portugalijos ekonomiką ir nukreipti ją ilgalaikio tvaraus augimo keliu. Investicijomis į transporto infrastruktūrą būtų galima pagerinti padėtį Portugalijos periferijoje, visų pirma panaikinant geležinkelio jungčių su Ispanija spragas ir sudarant sąlygas išnaudoti nepakankamai išnaudojamas Portugalijos uostų galimybes. Portugalijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nurodytos svarbios investicijos, kurių reikia siekiant vykdyti su klimato kaita susijusią pertvarką ir energetikos pertvarką. Dar yra daug neišnaudotų galimybių padidinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą ir sumažinti įmonių suvartojamos energijos kiekį. Geresnė energijos jungtis su Pirėnų pusiasaliu galėtų sudaryti sąlygas didesnei konkurencijai ir palengvinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą. Investicijos taip pat gali padėti numatyti neigiamą klimato kaitos poveikį, pavyzdžiui, potvynius ir miškų gaisrus, taip pat gerinti vandens ir atliekų tvarkymą ir plėtoti žiedinės ekonomikos potencialą. Portugalijai pašalinti tam tikrus rekomendacijose nustatytus trūkumus, kuriuos kelia perėjimas prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos, visų pirma šalies ataskaitos
                  10
                D priede nurodytose teritorijose, galėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Portugalijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

               (23)pastaraisiais metais dėl vis dar įgyvendinamų priemonių padidėjo Portugalijos teisingumo sistemos veiksmingumas. Tačiau dėl pandemijos ir jos sukelto nuosmukio gali padaugėti bylinėjimosi atvejų, o tai galėtų paaštrinti likusias problemas, visų pirma ilgą bylų nagrinėjimą teismuose ir didelį neišnagrinėtų bylų skaičių administraciniuose ir mokesčių teismuose. Didesnis teisingumo sistemos veiksmingumas ir atsparumas galėtų pagerinti verslo aplinką, visų pirma tai būtų naudinga šalies MVĮ ir investuotojams;

               (24)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestro metinį ciklą. Taip pat bus stebimas ir rekomendacijų dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis, įgyvendinimas. Į pastarąsias rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta strateginio sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

               (25)pastaraisiais metais padėtis Portugalijos bankų sistemoje iš esmės ne kartą pagerėjo. Pelningumo rodikliai pagerėjo dėl pastangų didinti sektoriaus efektyvumą ir sumažinti atidėjinių bei nuvertėjimą. Atsižvelgiant į padidėjusį pelningumą, bankų sistema toliau stiprino kapitalo pakankamumo rodiklius. Tačiau nuosavų lėšų lygis tebelieka žemesnis nei ES vidurkis. Neveiksnių paskolų santykis daugelį metų toliau mažėjo, tačiau tebėra dvigubai didesnis už ES santykį. Ekonomikoje, kurios įsiskolinimo lygis tebėra aukštas, pajamų formavimo pajėgumai tebėra problema esant mažoms palūkanų normoms. Dėl pastaruoju metu silpnėjančios ekonomikos, COVID-19 krizės ir mažų palūkanų normų atsiras sunkumų bankų sektoriui ir tai atsispindės teikiamų paskolų kredito kokybėje. Be to, Portugalijos bankams riziką tebekelia kai kurios geografinės vietovės, kurios labai priklauso nuo žaliavų, t. y. naftos, kainų pokyčių. Su šiomis geografinėmis vietovėmis susijusi pozicija yra jautri rinkos rizikai, užsienio valiutos kurso bei kredito rizikai ir gali turėti įtakos su šiomis geografinėmis vietovėmis susijusioms įmonėms teikiamų paskolų kredito kokybei;

               (26)nustatyta, kad ilgai trunkant nemokumo bylų procesai yra vienas iš pagrindinių veiksnių, dėl kurių bankai negali greitai susidoroti su susikaupusiomis neveiksniomis paskolomis. Jie taip pat daro didelę įtaką šio turto kainodarai antrinėje rinkoje, nes rezultatai, nustatomi pagal mokėjimus kreditoriams, yra nepakankami. Iš neveiksnių paskolų suskirstymo ir toliau matyti, kad įmonių paskolų dalis vis dar didelė (apie du trečdalius), o tokioms paskoloms sunkiausia taikyti greitą ir standartizuotą metodą. Pastaraisiais metais padaryti keli tiek nemokumo, tiek civilinio vykdymo užtikrinimo proceso pakeitimai. Tolesni koregavimai, visų pirma susiję su nepagrįstu vėlavimu, padėtų ir kreditoriams, ir skolininkams, o pastariesiems būtų naudinga nauja pradžia;

               (27)Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie tvarios ekonomikos. 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos toliau pateiktos rekomendacijos, Portugalija prisidės prie pažangos, daromos siekiant DVT, ir bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

               (28)siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Portugalija, kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į Euro grupės politines gaires, turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų euro zonos valstybių narių politika;

               (29)per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Portugalijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą ir 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Portugalija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Portugalijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi Sąjungos taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (30)atsižvelgdama į tą vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  11
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (31)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Šiose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. Rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai naikinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos toliau išdėstytose 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Portugalijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

               1.Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Stiprinti sveikatos sistemos atsparumą ir užtikrinti vienodas galimybes naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugomis.

               2.Remti užimtumą ir teikti pirmenybę priemonėms, kuriomis siekiama išsaugoti darbo vietas. Užtikrinti pakankamą ir veiksmingą socialinę apsaugą ir pajamų rėmimą. Remti skaitmeninių technologijų naudojimą siekiant užtikrinti vienodas galimybes gauti kokybišką išsilavinimą ir mokymą ir didinti įmonių konkurencingumą.

               3.Įgyvendinti laikinas priemones, kad įmonės, visų pirma mažosios ir vidutinės, galėtų užsitikrinti likvidumą. Siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir efektyvią energijos gamybą bei vartojimą, geležinkelių infrastruktūrą ir inovacijas.

               4.Didinti administracinių ir mokesčių teismų veiksmingumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 521 final.

                     (4)

                        OL C 301, 2019 9 5, p. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5), ir 2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

                     (8)

                        Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės pajamų priemonės arba teisės aktais nustatytas pajamų didėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.

                     (9)

                        Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę, poveikis biudžetui 2020 m. išreikštas BVP procentine dalimi.

                     (10)

                        SWD(2020) 251 final.

                     (11)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 05 20
            COM(2020) 519 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2020 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Nyderlandų stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2020 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Nyderlandų stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Nyderlandai nurodyti kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

               (2)2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Nyderlandams skirta ataskaita
                  3
               . Joje įvertinta Nyderlandų pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas
                  4
               , veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas rekomendacijas, ir Nyderlandų pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma tarpvalstybinių pasekmių turinčio disbalanso šaltiniai – didelė susikaupusi privačiojo sektoriaus skola ir didelis einamosios sąskaitos perteklius;

               (3)2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremalią didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji kelia didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia finansų rinkų nestabilumą, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir neigiamai veikia įvairius sektorius. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms, jų pajamoms ir įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Europos Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą
                  5
               , kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

               (4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

               (5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo
                  6
               . Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

               (6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto savo visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

               (7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, neleidžiančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementai;

               (8)kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau priėmė atitinkamų teisės aktų pakeitimus
                  7
               . Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Nyderlandai raginami visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos šie iššūkiai paveikė labiausiai;

               (9)2020 m. balandžio 28 d. Nyderlandai pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą, o 2020 m. balandžio 29 d. – 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (10)šiuo metu Nyderlandams taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

               (11)2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,7 % BVP pertekliaus 2019 m. iki 0,1 % BVP pertekliaus 2020 m. Numatoma, kad 2023 m. perteklius sumažės iki 0,0 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 48,6 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. toliau mažės iki 46,3 %. Tačiau makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, nebeatrodo realus, be to, programoje neatsižvelgiama į didelį priemonių, kurias paskelbė Nyderlandai reaguodami į COVID-19 pandemiją, skaičių. Biudžeto projekcijos buvo atnaujintos Pavasario biudžeto memorandume
                  8
               . Remiantis memorandumu, planuojama, kad valdžios sektoriaus nominalusis balansas blogės: 2020 m. deficitas bus 11,8 % BVP, o valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP, manoma, 2020 m. didės iki 65,2 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

               (12)reaguodami į COVID-19 pandemiją ir laikydamiesi suderinto Sąjungos požiūrio, Nyderlandai ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą ir Pavasario biudžeto memorandumą tos biudžetinės priemonės sudarė 2,7 % BVP. Šios priemonės – sveikatos priežiūros paslaugų gerinimas, neatidėliotina pagalba sunkumų patiriantiems sektoriams, savarankiškai dirbančių asmenų ir samdomųjų darbuotojų pajamų rėmimas. Be to, Nyderlandai paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės palaikyti įmonių likvidumą. Šios priemonės – įmonių pelno mokesčių atidėjimai (4,6 % – 5,9 % BVP) ir paskolų garantijos (1,8 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Nyderlandai, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

               (13)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Nyderlandų valdžios sektoriaus biudžeto balansas bus –6,3 % BVP 2020 m. ir –3,5 % BVP 2021 m. Pavasario biudžeto memorandumo ir Komisijos prognozės 5,5 procentinio punkto skirtumą lemia skirtinga mokesčių atidėjimo apskaita (4,6 % – 5,9 % BVP) – Komisijos prognozėje šie atidėjimai neįrašomi kaip mažinantys pajamas 2020 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skola 2020 m. pasieks 62,1 % BVP, o 2021 m. – 57,6 %;

               (14)dėl 2020 m. Nyderlandų numatomo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

               (15)pastaruosius šešerius metus vykusi sparti Nyderlandų ekonomikos plėtra dėl COVID-19 pandemijos staiga sustojo. Šiais metais Nyderlandų ekonomika ima trauktis dugiausiai per visą pokarinę šalies istoriją. Antrą ketvirtį ekonominei veiklai smukus iki prognozuojamo žemiausio taško, numatoma, kad šiais metais stipriai mažės visi paklausos komponentai, išskyrus valdžios sektoriaus vartojimą. 2021 m. ekonomika greičiausiai atsigaus greitesniu nei augimo tendencija tempu, o tai rodys, kad laipsniškai grįžtama prie įprastos ekonominės veiklos, o labai žemą lygį pasiekusios vidaus paklausa ir pasaulinė prekyba atsigauna. Tačiau numatoma, kad veiklos lygiai nesieks 2019 m. lygių. Remiantis Komisijos prognoze, numatoma, kad nedarbas 2020 m. padidės iki 5,9 %, iš esmės dėl privalomo įmonių uždarymo ir staigaus visuotinio ekonominės veiklos sumažėjimo, tačiau 2021 m. jis vėl sumažės iki 5,3 %. Užimtumo apsaugos priemonės, visų pirma laikina neatidėliotina pereinamojo laikotarpio priemonė, skirta darbo vietoms išlaikyti, ir papildomas savarankiškai dirbančių asmenų pajamų rėmimas turėtų padėti sumažinti prarastų darbo vietų skaičių. Vis dėlto numatoma, kad per ateinančius mėnesius padėtis darbo rinkoje sparčiai blogės, nes stipriai paveiktų sektorių įmonės neišvengiamai atleidinės darbuotojus, visų pirma dirbančius pagal lanksčias ir laikinas sutartis;

               (16)reaguodama į staigų ekonomikos smukimą ir paklausos išnykimą tam tikruose sektoriuose, Nyderlandų vyriausybė priėmė išsamų neatidėliotinų priemonių paketą, kad padėtų ekonomikai išvengti struktūrinės žalos. Šis tvirtas politinis atsakas skiriamas labiausiai krizės paveiktoms sritims: jame daugiausia dėmesio skiriama užimtumo apsaugai ir namų ūkių perkamajai galiai, tiesioginei finansinei kompensacijai, skiriamai smarkiai nukentėjusioms pramonės šakoms, taip pat mokesčių atidėjimams ir paskolų garantijoms, skirtiems privačiojo sektoriaus kredito srautui remti. Taigi, jis turėtų užkirsti kelią laikinoms likvidumo problemoms virsti nemokumo problemomis. Be to, sušvelninti nuosmukį turėtų padėti automatinės stabilizavimo priemonės. Nyderlandų centrinis bankas taip pat sumažino didžiausių bankų sisteminius kapitalo rezervus ir atideda priemonę, kuria įvedama hipotekos rizikos koeficientų apatinė riba, taigi, atlaisvinamas bankų kapitalas, kad bankai galėtų stipriai padidinti skolinimą namų ūkiams ir įmonėms;

               (17)Nyderlandų sveikatos priežiūros sistema veikia palyginti gerai – vykdoma bendra gyventojų sveikatos priežiūra ir užtikrinamos galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Nedelsiant reaguodami į krizę, Nyderlandai pradėjo vykdyti kontrolės strategiją, į kurią įtrauktos plačiajai visuomenei skirtos sveikatos priežiūros priemonės, ir priėmė pritaikytas sveikatos priežiūros finansavimo priemones. Vis dėlto prasidėjus COVID-19 pandemijai buvo patikrintas sveikatos priežiūros sistemos atsparumas ir iki krizės egzistavusios problemos tapo akivaizdžios. Siekiant padidinti darbo jėgos pajėgumus reikėtų spręsti esamo darbuotojų, visų pirma slaugytojų ir pirminės sveikatos priežiūros srities darbuotojų, trūkumo problemą. Bendras sveikatos priežiūros sistemų valdymas ir pajėgumai užtikrinti, kad integruotos paslaugos būtų teikiamos visose priežiūros grandyse, galėtų būti pagerinti veiksmingiau valdant duomenis ir įdiegiant daugiau e. sveikatos priemonių. Taigi, COVID-19 protrūkis parodė poreikį toliau didinti atsparumą ir gerinti sveikatos priežiūros sistemos pasirengimą krizėms sprendžiant šias struktūrines problemas;

               (18)2019 m. ir 2020 m. pradžioje padėtis darbo rinkoje toliau gerėjo ir darbo rinka iš esmės veikė gerai, tačiau per COVID-19 krizę ekonominis augimas sumažėjo ir numatoma, kad dėl to labai padaugės bedarbių. Siekiant apsaugoti gyventojų darbo vietas ir pragyvenimo šaltinius, sumažinti poveikį savarankiškai dirbantiems asmenims, mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei didelėms įmonėms buvo imtasi daugybė beprecedenčių ekonominių priemonių. Kad išsaugotų darbo vietas, darbdaviai, numatantys, kad dėl krizės praras ne mažiau nei 20 % pajamų, gali kreiptis išmokos (iki 90 % įmonės darbo užmokesčio išlaidų priklausomai nuo apyvartos nuostolių), leisiančios tris mėnesius mokėti darbuotojams darbo užmokestį. Savarankiškai dirbantys asmenys galės pasinaudoti pagreitinta procedūra, pagal kurią galės kreiptis papildomos paramos pajamoms – paramos suma neturi viršyti minimaliojo socialinio darbo užmokesčio sumos. Ši parama padės jiems padengti pragyvenimo išlaidas tris mėnesius;

               (19)pagal ekonomikos gaivinimo strategiją reikėtų švelninti krizės sukeltą užimtumo ir socialinį poveikį tiems, kurie labiausiai nukentėjo. Nepaisant įvairių priemonių, skirtų darbo vietoms išsaugoti, žmonės, kurių padėtis darbo rinkoje ir (arba) socialinė padėtis yra nepalanki, nukentėjo labiausiai. Nedarbas išaugo, o darbus visų pirma prarado pagal lanksčias darbo sutartis dirbantys žmonės – jaunimas, laikinieji ir migrantų kilmės darbuotojai. Be to, per COVID-19 krizę išryškėjo didelės problemos, susijusios su savarankiškai dirbančių asmenų galimybėmis naudotis tinkama socialine apsauga – jie dažniausiai neturi pakankamo (arba jokio) sveikatos, invalidumo, nedarbo ir senatvės draudimo;

               (20)itin svarbi yra likvidumo parama įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, teikiama paskolų ir garantijų forma. Likvidumo paramą įmonėms turi veiksmingai ir greitai skirstyti tarpininkai, kad šios įmonės išliktų atsparios. Pagerinti mažųjų ir vidutinių įmonių pinigų srautus dar labiau padėtų mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas ir viešųjų institucijų sutartinių mokėjimų paspartinimas. Naujiems įsteigtiems startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti specialios paramos, pvz., užtikrinant, kad akcinio kapitalo dalių nuosavybė priklausytų viešosioms įstaigoms, ir nustatant paskatas rizikos kapitalo fondams didinti investicijas į šias įmones. Taip galėtų būti išvengta skubaus strategiškai svarbių Europos įmonių pardavimo. Kaip leidžiama pagal valstybės pagalbos sistemą
                  9
                ir atsižvelgiant į joje nustatytas sąlygas, parama turėtų būti užtikrinta ne tik tų įmonių, kurios atitinka Komisijos pateiktą mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžtį
                  10
               , bet visų įmonių
                  11
                nuosavam arba kvazinuosavam kapitalui. Be to, turi būti toliau dedamos pastangos siekiant suteikti galimybių asmenims ir įmonėms naudotis veiksmingomis skaitmeninėmis viešosiomis paslaugomis;

               (21)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Tiksliniai politikos veiksmai, įskaitant investavimą į sektorius, turinčius geriausią perspektyvą padidinti galimą platesnės ekonomikos auginimą, gali padėti išspręsti šios krizės paspartintas problemas. Visų pirma, investicijos į MTP, numatytos pagal misija pagrįstų pagrindinių sektorių ir inovacijų politiką
                  12
               , taip pat į žmogiškąjį kapitalą gali padėti remti ilgalaikį našumo augimą ir išlaikyti didelį inovacinį pajėgumą. Tai ypač aktualu startuoliams, veiklą plečiančioms įmonėms ir novatoriškoms MVĮ, kurie yra itin svarbūs siekiant didinti konkurencingumą ir kurti darbo vietas. Investicijomis į iniciatyvas, įtrauktas į Nyderlandų klimato susitarimą ir nacionalinį energetikos ir klimato planą ir skirtas klimato kaitos problemoms spręsti ir energetikos pertvarkai skatinti, galima iš esmės prisidėti prie platesnių visuomeninių tikslų, įskaitant poreikį užtikrinti tvarų ir efektyviai išteklius naudojantį ekonomikos augimą. Be to, nors Nyderlandai pirmauja savo transporto sektoriuje atsisakydami iškastinio kuro, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas transporto srityje nesiekia ES vidurkio. Galiausiai reikia investuoti į naujų namų statybą siekiant sumažinti dabartinį būstų trūkumą. Nyderlandams reaguoti į kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, turėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Nyderlandams galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

               (22)techniniai bei skaitmeniniai įgūdžiai ir kvalifikuoti specialistai yra labai svarbūs Nyderlandų ekonomikos gebėjimui diegti naujoves ir tvariam bei įtraukiam našumo augimui. Investicijos į pagrindinius ir (arba) skaitmeninius įgūdžius, švietimą ir mokymą, įskaitant visiems suteikiamas galimybes kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti, taip pat yra itin svarbios siekiant gerinti galimybes, visų pirma darbo rinkos nuošalyje esantiems asmenims (įskaitant migrantų kilmės asmenis ir neįgaliuosius), patekti į darbo rinką, drauge skatinant lygias galimybes ir aktyvią įtrauktį;

               (23)įgyvendindami tarptautines ir Europos iniciatyvas, dėl kurių susitarta anksčiau, Nyderlandai ėmėsi priemonių prieš agresyvaus mokesčių planavimo praktiką, tačiau turint omenyje per Nyderlandus atliekamus didelius dividendų, autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimus, galima daryti prielaidą, kad agresyviai mokesčius planuojančios bendrovės naudojasi šalies mokesčių taisyklėmis. Didelė tiesioginių užsienio investicijų dalis tenka specialiosios paskirties įmonėms. Kadangi ES rezidentų autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimai į užsienį (t. y. ES gyventojų mokėjimai trečiųjų valstybių gyventojams) trečiųjų šalių rezidentams išskaičiuojamaisiais mokesčiais neapmokestinami, tie mokėjimai, jei jie nėra apmokestinami gavėjo šalyje, gali būti iš viso neapmokestinami. Nuo 2021 m. sausio 1 d. įgyvendintina nauja priimta reforma dėl sąlyginio mokesčių išskaičiavimo iš autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimų tais atvejais, kai nustatomas piktnaudžiavimas arba mokėjimai siunčiami į mažus mokesčius taikančias šalis, – teigiamas žingsnis link agresyvaus mokesčių planavimo mažinimo. Šios reformos veiksmingumą reikėtų atidžiai stebėti;

               (24)kelios Nyderlandų finansų įstaigos neseniai dalyvavo pinigų plovimo operacijose. Šie atvejai išryškino poreikį, nepaisant pastarojo meto pastangų, toliau stiprinti finansų įstaigų priežiūrą, tirti pinigų plovimo atvejus ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Be finansų sektoriaus, Nyderlandų ekonomikos atvirumas užsienio tiesioginėms investicijoms ir sudėtingos šalies teisinės struktūros taip pat kelia didelę pinigų plovimo riziką. Patikos ir įmonių paslaugų teikėjai bei mokesčių konsultantai retai praneša apie neįprastus sandorius, nors tai neatitinka su jais siejamos didelės rizikos, todėl reikia vykdyti atitinkamą priežiūrą. Atsižvelgiant į tai, kad yra daugybė sudėtingų teisinių struktūrų, gerai veikiantis tikrųjų savininkų registras būtų itin svarbus užtikrinant, kad tokie subjektai negalėtų šiomis struktūromis piktnaudžiauti, tačiau toks registras kol kas nesukurtas;

               (25)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestro metinį ciklą. Taip pat bus stebimas ir rekomendacijų dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis, įgyvendinimas. Į pastarąsias rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta strateginio sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

               (26)Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie tvarios ekonomikos. 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus. Užtikrindami, kad būtų visapusiškai įgyvendintos toliau pateiktos rekomendacijos, Nyderlandai prisidės prie pažangos, daromos siekiant darnaus vystymosi tikslų, ir bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

               (27)siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Nyderlandai, kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdami į Euro grupės politines gaires, turėtų užtikrinti, kad jų politika ir toliau atitiktų rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų euro zonos valstybių narių politika;

               (28)per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą ir 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Nyderlandai ėmėsi atsižvelgdami į ankstesniais metais jiems skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (29)atsižvelgdama į tą vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  13
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (30)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Šiose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. Rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, nurodomos 3 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Nyderlandams 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

               1.Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Stiprinti sveikatos priežiūros sistemos atsparumą, be kita ko, šalinti esamą sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą ir spartinti atitinkamų e. sveikatos priemonių diegimą.

               2.Mažinti krizės keliamą užimtumo ir socialinį poveikį ir skatinti tinkamą savarankiškai dirbančių asmenų socialinę apsaugą.

               3.Siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į skaitmeninių įgūdžių ugdymą, tvarią infrastruktūrą, ekologišką ir veiksmingą gamybą ir energijos vartojimą, taip pat į misija pagrįstus mokslinius tyrimus ir inovacijas.

               4.Imtis veiksmų, kuriais būtų šalinamos mokesčių sistemos spragos, palankios agresyviam mokesčių planavimui, visų pirma vykdant pervedimus į užsienį, visų pirma įgyvendinant priimtas priemones ir užtikrinant jų veiksmingumą. Užtikrinti kovos su pinigų plovimu sistemos taikymo veiksmingą priežiūrą ir vykdymą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 518 final.

                     (4)

                        OL C 301, 2019 9 5, p. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5), ir 2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

                     (8)

                        2020 m. biudžeto memorandumas (nyd. Voorjaarsnota 2020), kurį 2020 m. balandžio 25 d. antriesiems rūmams svarstyti pateikė finansų ministras F. Hoekstra.

                     (9)

                        OL C 91I, 2020 3 20, p. 1–9.

                     (10)

                        COM(2020) 150 final.

                     (11)

                        Įskaitant startuolius ir veiklą plečiančias įmones, kurių verslo modeliai yra konkurencingi, bet jų grynųjų pinigų srautus neigiamai paveikė COVID-19 protrūkis.

                     (12)

                        Remiantis naujuoju politikos principu siekiama dar labiau skatinti investicijas į MTP, kad būtų pasiekti ilgalaikiai tikslai, susiję su pagrindiniais visuomenės uždaviniais, suskirstytais į keturias misijų grupes: i) energetikos pertvarkos ir tvarumo; ii) žemės ūkio, vandens ir maisto; iii) sveikatos ir priežiūros ir iv) saugumo. Ši politikos sritis laikoma svarbiausiu prioritetu siekiant didinti konkurencingumą ir sprendžiant visuomenės uždavinius (Ekonomikos reikalų ministerija (EZK) (2018 m.), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haga.)

                     (13)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 05 20
            COM(2020) 502 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2020 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Bulgarijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2020 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Bulgarijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Bulgarija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Bulgarijai skirta ataskaita
                  3
               . Joje įvertinta Bulgarijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas
                  4
               , veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Bulgarijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Atlikusi analizę, Komisija padarė išvadą, kad Bulgarijoje makroekonominio disbalanso nebėra. Ankstesniais metais būta ne tik silpnų grandžių finansų sektoriuje, bet ir didelio įsiskolinimo ir daug neveiksnių paskolų įmonių sektoriuje. Dabar disbalanso nebėra, nes dėl nuoseklių politikos veiksmų ir palankios makroekonominės aplinkos rizika ir pažeidžiamumas dar labiau sumažėjo;

               (3)2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, visuomenės ir ekonomika pateko į ekstremalią didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji kelia didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia finansų rinkų nestabilumą, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir neigiamai veikia įvairius sektorius. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms, jų pajamoms ir įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Europos Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą
                  5
               , kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

               (4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos ir tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

               (5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo
                  6
               . Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

               (6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

               (7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, trukdančias normaliai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementai;

               (8)kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau priėmė atitinkamus reguliavimo sistemų pakeitimus
                  7
               . Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Bulgarija raginama visapusiškai pasinaudoti šiomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos iššūkiai paveikė labiausiai;

               (9)dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtinguose Bulgarijos regionuose, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo verslo modelio, kai su klientais bendraujama tiesiogiai, socioekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi. Dėl to kyla didelė rizika, kad regioniniai skirtumai Bulgarijoje didės, o tai dar labiau sustiprins jau esamą skirtumų tarp sostinės ir likusios šalies dalies, taip pat tarp miesto ir kaimo vietovių didėjimo tendenciją. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

               (10)2020 m. balandžio 30 d. Bulgarija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (11)šiuo metu Bulgarijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

               (12)2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 2,1 % BVP pertekliaus 2019 m. iki 3,1 % BVP deficito 2020 m. Pagal 2020 m. konvergencijos programą numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis, 2019 m. sumažėjęs iki 20,4 % BVP, 2020 m. padidės iki 25,8 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

               (13)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Bulgarija ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžetinės priemonės sudaro 1,3 % BVP. Priemonės, be kita ko, apima didesnes išlaidas sveikatos priežiūros ir saugumo paslaugoms ir užimtumo sunkumų patiriančiuose sektoriuose rėmimo schemą. Be to, Bulgarija pranešė priemones, kurios nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės didinti įmonių likvidumą, 2020 m. konvergencijos programoje įvertinta, kad jos sudarys apie 0,6 % BVP. Tos priemonės apima valstybės valdomo Bulgarijos plėtros banko garantijas ir įmonių pelno mokesčio atidėjimą. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Bulgarija, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

               (14)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Bulgarijos valdžios sektoriaus balansas bus 2,8 % BVP 2020 m. ir 1,8 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 ir 2021 m. valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

               (15)dėl 2020 m. Bulgarijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Įvertinus visus svarbius veiksnius pranešime padaryta išvada, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžto deficito kriterijaus laikomasi;

               (16)2020 m. kovo 13 d. Bulgarija paskelbė nepaprastąją padėtį nuo 2020 m. kovo 13 d. iki 2020 m. balandžio 13 d.; vėliau ji buvo pratęsta iki 2020 m. gegužės 13 d., o dar vėliau – iki 2020 m. birželio 14 d. 2020 m. balandžio 6 d. Parlamentas priėmė vyriausybės pateiktą pasiūlymą iš dalies pakeisti 2020 m. valstybės biudžetą. Dėl padidėjusių išlaidų su krize susijusioms priemonėms ir tikėtino pajamų sumažėjimo 2,4 mlrd. BGN naujajame biudžete numatomas 3,5 mlrd. BGN (2,9 % BVP) deficitas. Numatoma penkis kartus – nuo 2,2 mlrd. BGN iki 10 mlrd. BGN – padidinti naujos obligacijų emisijos, kurią gali išleisti vyriausybė, viršutinę ribą. Apskritai Bulgarija mobilizavo daugiau kaip 870 mln. BGN finansinį paketą pagal kelias 2014–2020 m. iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų finansuojamas veiksmų programas sveikatos sistemai remti ir pandemijos socialinėms ir ekonominėms pasekmėms šalinti;

               (17)reaguodama į krizę, Bulgarija pradėjo taikyti užimtumo rėmimo priemonę, pagal kurią valstybė įsipareigoja iki trijų mėnesių mokėti darbuotojams 60 % jų pajamų ir susijusių socialinio draudimo įmokų su sąlyga, kad darbdavys sumoka skirtumą ir įsipareigoja neatleisti darbuotojų. Šia priemone gali pasinaudoti įmonės, kurioms dėl nepaprastosios padėties nustatyti apribojimai daro tiesioginį poveikį. Ja taip pat gali pasinaudoti ir kitų sektorių įmonės, kurios gali įrodyti, kad jų pajamos 2020 m. kovo mėn. sumažėjo 20 %, palyginti su 2019 m. kovo mėn.;

               (18)siekiant paremti ekonomikos likvidumą buvo padidintas Bulgarijos plėtros banko kapitalas. 500 mln. BGN buvo skirta bankų portfelio garantijoms, kad įmonėms būtų sudarytos lankstesnės verslo paskolų sąlygos, o 200 mln. BGN buvo skirta 4 500 BGN nesiekiančių beprocenčių paskolų, suteikiamų asmenims, kuriuos jų įmonės privertė išeiti nemokamų atostogų, arba savarankiškai dirbantiems asmenims, garantijoms. Bulgarijos plėtros bankas taip pat įgyvendins 100 mln. EUR garantijų sistemą, skirtą MVĮ paskoloms, finansuojamoms iš Europos regioninės plėtros fondo pagal veiksmų programą „Inovacijos ir konkurencingumas“. Finansinių priemonių fondo valdytojas Bulgarijoje dar kartą peržiūrėjo savo portfelį ir pritaiko savo įmonių paramos priemones prie dabartinės ekonominės tikrovės. Bulgarijos nacionalinis bankas pristatė 9,3 mlrd. BGN vertės priemonių paketą, kuriuo siekiama išlaikyti bankų sistemos atsparumą ir padidinti jos lankstumą, taip pat sumažinti neigiamą suvaržymų poveikį piliečiams ir įmonėms;

               (19)krizė stipriai sukrėtė Bulgarijos ekonomiką ir tai paveikė tiek paslaugų, tiek gamybos sektorius. Neigiamą poveikį dar sustiprino mažėjanti paklausa ir pasiūla bei pasaulinių vertės grandinių sutrikimai. Priemonės, kurių vyriausybė ėmėsi reaguodama į ekstremaliąją situaciją, gali padėti sušvelninti krizės padarinius, tačiau siekiant išsaugoti darbo vietas ir pagerinti įmonių, ypač MVĮ, ir savarankiškai dirbančių asmenų likvidumą labai svarbu jas įgyvendinti greitai ir veiksmingai. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Vadovaudamasi Komisijos gairėmis, Bulgarija panaikino asmeninių apsaugos priemonių eksporto draudimus ir įrengė žaliuosius koridorius, skirtus greitiems patikrinimams sienos perėjimo punktuose;

               (20)dėl COVID-19 papildoma našta užgriuvo Bulgarijos sveikatos priežiūros sistemą, kuri jau ir taip pasižymi ribotomis galimybėmis dėl mažo viešojo finansavimo, ribota sveikatos draudimo apsauga, nedideliu slaugytojų skaičiumi ir netolygiu geografiniu sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymu. Todėl dar reikia stiprinti bendrą Bulgarijos sveikatos priežiūros sistemos atsparumą, prieinamumą ir pajėgumą. Bendrosios praktikos gydytojams ir gydytojams specialistams teikiant daugiau ambulatorinės priežiūros paslaugų ir dažniau konsultuojant nuotoliniu būdu, ligoninėse atsirastų daugiau laisvų vietų, o testavimas ir gydymas turėtų būti prieinami visiems, nepriklausomai nuo sveikatos draudimo statuso. Visoje teritorijoje turėtų būti užtikrinta tinkama prieiga prie sveikatos priežiūros darbuotojų ir jų paslaugų. Pirminės, ilgalaikės ir bendruomeninės priežiūros integravimas yra labai svarbus vyresnio amžiaus žmonėms ir pažeidžiamiausioms grupėms;

               (21)pagal Komisijos prognozę, nedarbas 2020 m. turėtų išaugti iki 7,0 %, o 2021 m. sumažėti iki 5,8 %. Nuo nepaprastosios padėties pradžios sparčiai didėjo nedarbo lygis apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriuje, dideliuose miestuose ir tarp asmenų, turinčių ne aukštesnį kaip vidurinį išsilavinimą. Vyriausybė ėmėsi priemonių užimtumui apsaugoti, visų pirma sutrumpinto darbo laiko programų, kurias reikėtų skubiai įgyvendinti ir toliau tobulinti. Dabartinėmis aplinkybėmis reikėtų, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, plačiai remti darbdavius ir darbuotojus, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, kad būtų užkirstas kelias tolesniam darbo vietų praradimui. Siekiant reaguoti į neigiamą poveikį darbo rinkai, reikės stiprinti Nacionalinės užimtumo agentūros pajėgumus ir įgyvendinamas priemones. Tolesnės pastangos aktyvumo skatinimo, kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo srityse padės žmonėms grįžti į darbo rinką ir kartu parengs darbo jėgą skaitmeninimo keliamiems iššūkiams ir galimybėms. Krizė taip pat gali turėti didelį poveikį dirbantiems neoficialiai, nes jų galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir socialine apsauga yra ribotos. Tikslinės politikos priemonės galėtų padėti užtikrinti, kad socialiai neapsaugoti darbuotojai ir pažeidžiamiausios grupės dar labiau nenuskurstų, ir suteikti daugiau pragyvenimo šaltinių ekonomikai atsigaunant;

               (22)COVID-19 krizė daro neproporcingai didelį poveikį pažeidžiamoms grupėms ir didina esamas socialines problemas. Asmenų, kuriems gresia skurdas arba socialinės atskirtis, dalis jau ir prieš krizę buvo didelė, ypač vaikų, pagyvenusių žmonių, neįgaliųjų ir romų, o socialiniais pervedimais skurdą pavyko sumažinti tik iš dalies. Pajamų nelygybė buvo viena didžiausių ES, o mokesčių ir išmokų sistemų poveikis mažinant šią nelygybę buvo vienas silpniausių. Krizė reikalauja imtis priemonių jau ankstesniais metais nustatytiems trūkumams pašalinti, visų pirma minimalių pajamų sistemoje, kuri, palyginti su kitomis ES valstybėmis narėmis, visiškai netinkama, kad paramos gavėjai išbristų iš skurdo. Tebėra aktualūs tokie klausimai kaip socialinės apsaugos užtikrinimas visiems, įskaitant netipinius darbuotojus, savarankiškai dirbančius asmenis ir mažas pajamas gaunančius namų ūkius, pajamų parama, aprūpinimas maistu ir tinkamos socialinės paslaugos, taip pat skubus būsto suteikimas ir parama benamiams. Socialinių paslaugų reforma padėtų stabilizuoti sistemą, o glaudesnis sveikatos priežiūros ir socialinių tarnybų bendradarbiavimas sudarytų sąlygas pasiekti tuos, kurie negali pasirūpinti savimi, ir neįgaliuosius. Daugeliui romų namų ūkių, kurie jau prieš krizę gyveno dideliame skurde, reikia tarpininkavimo, pagrindinių paslaugų ir paramos;

               (23)prie ekonomikos atsigavimo taip pat labai prisidėtų ir vidutinės trukmės laikotarpiu integracinį ir tvarų augimą skatintų geresnis švietimo ir mokymo paslaugų teikimas ir kvalifikuotesnė darbo jėga . Vis dar yra ką veikti gerinant Bulgarijos švietimo ir mokymo kokybę, atitiktį darbo rinkos poreikiams ir įtraukumą. Bulgarija yra viena iš valstybių narių, kuriose socioekonominė aplinka daro didžiausią įtaką mokymosi rezultatams. Romų įtraukimas į švietimo sistemą tebėra problema ir mokyklos nebaigusių asmenų skaičius yra itin didelis tarp romų ir kaimo vietovėse. Bendras gyventojų (16–74 m.), įskaitant jaunimą (16–19 m.), skaitmeninių įgūdžių lygis yra žemas. Skaitmeninių įgūdžių tobulinimas, pavyzdžiui, siūlant labiau į skaitmenines technologijas orientuotas studijų kryptis ir mokymo programas, galėtų padėti prisitaikyti prie darbo rinkos pokyčių, kuriuos sukėlė skaitmeninimas, ir prie poreikio dirbti nuotoliniu būdu, naudojantis skaitmeninėmis technologijomis. Be to, iki šiol 11 % mokinių neturi kompiuterių ir (arba) prieigos prie interneto, o 2 000 mokytojų neturi kompiuterių. Todėl dabartinis nuotolinio mokymosi režimas gali dar labiau padidinti jau ir taip didelę nelygybę švietimo ir mokymo srityje: visų mokinių skaitmeninių žinių gerinimas ir suteiktos galimybės naudotis tinkama technine infrastruktūra turėtų ilgalaikį teigiamą poveikį jų, o pirmiausia pažeidžiamų grupių, įskaitant romus, galimybėms gauti išsilavinimą ir taip padėtų mažinti didelį mokyklos nebaigusių asmenų skaičių;

               (24)krizė aiškiai parodė strateginę veiksmingo viešojo administravimo ir gerai veikiančios skaitmeninės valdžios, įskaitant e. sveikatą ir e. viešuosius pirkimus, svarbą. ES rėmė reformas šioje srityje, tačiau jų įgyvendinimas vyksta pernelyg lėtai ir tai neigiamai paveikė viešojo sektoriaus veiksmingumą izoliavimo laikotarpiu. Todėl Bulgarija atsilieka e. paslaugų teikimo srityje ir jos piliečiai bei įmonės turėtų būti skatinami jomis naudotis. Taip pat reikia visapusiškai spręsti su kibernetiniu saugumu ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų saugumu susijusius klausimus. Ateityje veiksmingas viešasis administravimas bus labai svarbus siekiant užtikrinti, kad laiku ir veiksmingai būtų įgyvendintos ekonomikos gaivinimo priemonės. Itin svarbus išlieka bendradarbiavimas ir koordinavimas visais valdžios lygmenimis, be kita ko, viešųjų sutarčių ir koncesijų, taip pat rinkos priežiūros srityse. Didesnis reglamentavimo nuspėjamumas ir stabilumas, veiksminga politikos įgyvendinimo kontrolė ir administracinės naštos mažinimas pagerintų verslo aplinką ir paskatintų investicijas, o tai paspartintų ekonomikos atsigavimą;

               (25)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicijų projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Krizė dar labiau padidino skaitmeninimo ir inovacijų svarbą – šiose srityse Bulgarijos, visų pirma jos mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ), rezultatai yra gerokai prastesni už ES vidurkį. Vienas svarbus šios problemos pavyzdys – 5G pradinėms juostoms numatomas skirti spektras yra nepakankamas, kad būtų galima laiku ir veiksmingai teikti 5G paslaugas. Vis dar reikia spręsti tokias seniai žinomas mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo sistemos problemas kaip susiskaidymas, menkas finansavimas ir ribotas žinių bei technologijų perdavimas. Be to, Bulgarija yra daugiausiai išteklių bei energijos sunaudojanti ir daugiausiai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetanti ES ekonomika, kuriai reikia didelių investicijų energetikos ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityse, kad būtų lengviau pereiti prie neutralaus poveikio klimatui, kaip aprašyta Bulgarijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane;

               (26)didelio Bulgarijos energijos intensyvumo, pernelyg didelės priklausomybės nuo iškastinio kuro ir neefektyvaus energijos ir išteklių naudojimo problemoms spręsti skirtas pertvarkymo darbas dar tik prasidėjo. Nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pabrėžiamas Bulgarijos įsipareigojimas laikantis Europos žaliojo kurso iki 2050 m. sumažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, tačiau taip pat pareiškiamas ketinimas išlaikyti Bulgarijos priklausomybę nuo vidaus lignito šaltinių 2050 m. ir vėliau. Bulgarijos transporto infrastruktūros aprėptis ir kokybė tebėra prastesnė už ES vidurkį, o transeuropinis transporto tinklas vis dar nebaigtas kurti. Daugiarūšio vežimo platformų tinklas, kai kurios geležinkelio ir kelių atkarpos, Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos ir intelektinės transporto sistemos tebėra nepakankamai išvystytos. Reikia spręsti dideles aplinkosaugos problemas, nes jos daro neigiamą poveikį tvariam augimui ir kelia papildomą pavojų sveikatai COVID-19 krizės metu. Bulgarija yra viena iš valstybių narių, kuriose daugiausia su tarša susijusių mirčių, o atliekų tvarkymas ir komunalinių nuotekų surinkimo bei valymo įsipareigojimų laikymasis tebėra problema. Bulgarijai reaguoti į kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma šalies ataskaitos
                  8
                D priede nurodytose teritorijose, turėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Bulgarijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

               (27)tinkamai veikianti nemokumo sistema bus svarbi realiosios ekonomikos atsigavimui po COVID-19 krizės, dėl to gali labai išaugti bankrotų skaičius. Tokia sistema taip pat palengvintų spartesnį neveiksnių paskolų problemos sprendimą ir taip apribotų tolesnį jų kaupimąsi. Be to, dėl neveiksmingos nemokumo sistemos nemokumo bylos nagrinėjamos lėtai ir kainuoja brangiai. 2019 m. birželio mėn. buvo priimtas nemokumo sistemos veiksmų planas ir nustatytos atitinkamos spragos. Bulgarija pradėjo jį įgyvendinti ir rengiasi tolesniems veiksmams, įskaitant teisės aktų pakeitimus ir gebėjimų stiprinimo veiklą;

               (28)2019 m. Bulgarija priėmė kelis įstatymus, kuriais siekiama į nacionalinę teisę perkelti ketvirtąją ir penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvas; jie dar neįgyvendinti. Iš neseniai atlikto nacionalinio rizikos vertinimo matyti, kad reikia skubiai šalinti nustatytus trūkumus, kad būtų užkirstas kelias pinigų plovimui ir teroristų finansavimui. Dar nėra tinkamai įvertinta su pilietybe susijusi investicijų programų ir virtualaus turto keliama rizika. Reikia parengti ir įgyvendinti veiksmus, kad įpareigotieji subjektai veiksmingai taikytų kovos su pinigų plovimu sistemą. Kovos su pinigų plovimu sistemos įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmingumas buvo nedidelis, o finansinės žvalgybos informacija buvo naudojamasi nepakankamai;

               (29)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikos atsigavimui sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, kurios yra būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestro metinį ciklą. Taip pat bus stebimas ir rekomendacijų dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis, įgyvendinimas. Į pastarąsias rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta strateginio sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

               (30)Bulgarijos bankai apskritai dirba pelningai ir turi pakankamai kapitalo. Nepaisant tam tikro sumažėjimo pastaraisiais metais, 2019 m. trečią ketvirtį neveiksnių paskolų santykis vis dar siekė 7,2 % ir buvo vienas didžiausių ES (visų pirma ne finansų bendrovių ir vietos kapitalo bankų), todėl svarbu toliau dėti pastangas, kad būtų skatinamas antrinės neveiksnių paskolų rinkos veikimas. Nuo 2018 m. pabaigos atidėjiniai neveiksnioms paskoloms mažėja, o esamų neveiksnių paskolų, kurių terminas seniai suėjęs, atidėjiniai kartais yra per maži. Europos Centriniam Bankui atlikus išsamų vertinimą paaiškėjo, kad reikia padidinti dviejų bankų kapitalą. Šiuo metu baigiamas rekapitalizavimas. Kartu su didesniu likvidumo teikimu, siekiant sušvelninti COVID-19 krizės poveikį ir vėl paskatinti ekonomikos augimą, bankai turėtų atlikti kredito rizikos vertinimą ir taikyti riziką ribojančius kredito standartus, laikytis patikimos vertinimo praktikos ir būti tiksliai informuoti apie bet kokį turto kokybės pablogėjimą;

               (31)taikydama bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Komisija stebi Bulgarijos pažangą teismų reformos ir kovos su korupcija srityse. Naujausioje 2019 m. spalio mėn. bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmo ataskaitoje pažymėta, kad Bulgarijos padaryta pažanga yra pakankama, kad būtų įvykdyti Bulgarijos stojimo į ES metu prisiimti įsipareigojimai. Bulgarija vykdė plataus masto kovos su korupcija teisinės sistemos reformą, tačiau, siekiant didinti visuomenės pasitikėjimą, būtina pasiekti svarių rezultatų priimant galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius aukšto lygio korupcijos bylose. Be to, dar reikia išspręsti keletą uždavinių, visų pirma užtikrinti veiksmingus nusikalstamų veikų tyrimus, iš naujo subalansuoti teismų darbo krūvį ir racionalizuoti vietos prokuratūrų darbą. Šie klausimai stebimi pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą. Pagal šį mechanizmą Komisija toliau stebi teismų reformą ir kovą su korupcija Bulgarijoje. Todėl šios sritys neįtraukiamos į Bulgarijai skirtas rekomendacijas, tačiau jos yra svarbios siekiant šalyje sukurti palankią socialinę ir ekonominę aplinką;

               (32)Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie tvarios ekonomikos. 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos toliau pateiktos rekomendacijos, Bulgarija prisidės prie pažangos, daromos siekiant DVT, ir bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

               (33)per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą ir 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Bulgarija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (34)atsižvelgdama į tą vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė
                  9
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Bulgarijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

               1.Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas jos atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Sutelkti pakankamai finansinių išteklių sveikatos priežiūros sistemos atsparumui, prieinamumui ir pajėgumui padidinti ir subalansuotam geografiniam sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymui užtikrinti.

               2.Užtikrinti pakankamą socialinę apsaugą bei pagrindines paslaugas visiems ir aktyvinti darbo rinkos politiką. Didinti galimybes dirbti nuotoliniu būdu ir skatinti ugdyti skaitmeninius įgūdžius ir suteikti vienodas galimybes gauti išsilavinimą. Šalinti minimalių pajamų sistemos adekvatumo trūkumus.

               3.Racionalizuoti ir spartinti veiksmingos paramos mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims teikimo procedūras, taip pat užtikrinant jų nuolatinę galimybę gauti finansavimą ir lanksčią mokėjimo tvarką. Siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir išteklių naudojimą, aplinkosaugos infrastruktūrą ir tvarų transportą, prisidedant prie laipsniško ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, be kita ko, anglių pramonės regionuose.

               4.Kuo labiau sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą didinant viešojo administravimo veiksmingumą ir stiprinant skaitmeninę valdžią. Užtikrinti veiksmingą nemokumo sistemos veikimą. Dėti daugiau pastangų, kad būtų užtikrintas tinkamas rizikos vertinimas, jos mažinimas, veiksminga priežiūra ir kovos su pinigų plovimu sistemos vykdymo užtikrinimas.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (4)

                        OL C 301, 2019 9 5, p. 117–122.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5) ir 2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (9)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.