title: P6_TA(2007)0482#Europos Sąjungos ir Serbijos santykiai#2007 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Europos Sąjungos ir Serbijos santykių (2007/2126(INI))

text:
C 263 E/626                                        Europos Sąjungos oficialusis leidinys                             LT           2008 10 16

2007 m. spalio 25 d., ketvirtadienis

              2.     laikosi nuomonės, kad 2007 m. Specialiosios priemonės Irakui projekte Komisija viršija Reglamente
              (EB) Nr. 1905/2006 nustatytas įgyvendinimo galias, pasirinkdama „Akkas dujų telkinio eksploatavimo gali-
              mybių tyrimą“ kaip vieną iš intervencijos sričių, kurios pagrindinis tikslas – „ištirti Vakarų Irake esančio
              Akkas dujų telkinio tyrimo sąlygas, siekiant susieti telkinio produkciją su Sirijos dujotiekių tinklu“ ir vėliau,
              „jei įmanoma, integruoti šį projektą į Europos ir arabų Mašreko šalių dujų rinkos projekto darbus“; pabrėžia,
              kad „atliekant tyrimą bus atsižvelgiama į Mašreko valstybių kaimynų ir ES interesus, susijusius su šių šulinių
              produkcijos integravimu į Europos ir Mašreko dujų rinką“ ir kad „ši integracija atvertų didelę galimą rinką
              Akkas telkinių produkcijai ir sudarytų galimybę pirmą kartą integruoti Irako gamtines dujas į regioninę ir
              Europos rinką“, taigi mano, kad šis tikslas nedera su Reglamento (EB) Nr. 1905/2006 2 straipsnio 1 dalimi
              ir 4 straipsniu, kadangi svarbiausias siūlomų Specialiųjų priemonių tikslas nėra mažinti skurdą ir kadangi
              nurodyti tikslai neatitinka EBPO/VPK nustatytų OVP kriterijų;

              3.    ragina Komisiją atsiimti ar pakeisti savo sprendimo projektą, pagal kurį sukuriama Speciali priemonė
              Irakui, ir pateikti VBP valdymo komitetui naują sprendimo projektą, kuriame būtų visapusiškai laikomasi į
              Reglamento (EB) Nr. 1905/2006 nuostatų;

              4.   paveda Primininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių atstovams VBP
              valdymo komitete, taip pat valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

              P6_TA(2007)0482

              Europos Sąjungos ir Serbijos santykiai

              2007 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Europos Sąjungos ir Serbijos
                                                 santykių (2007/2126(INI))

              Europos Parlamentas,

              — atsižvelgdamas į Jelko Kacino ALDE frakcijos vardu pateiktą pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl
                Europos Sąjungos ir Serbijos santykių (B6-0202/2007),

              — atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl daugiatautės Voivodinos bendruomenės
                apsaugos (1),

              — atsižvelgdamas į savo 2005 m. kovo 2 d. pranešimą dėl ad hoc delegacijos tiriamosios misijos Voivodi-
                noje ir Belgrade,

              — atsižvelgdamas į Serbijos Respublikos įkūrimą, pakeitusį Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjungą po
                Juodkalnijoje 2006 m. gegužės 21 d. vykusio referendumo, kurio metu dauguma balsavo už nepriklau-
                somybę,

              — atsižvelgdamas į naują Serbijos konstituciją, priimtą visuotinio referendumo, surengto 2006 m. spalio
                28–29 d., būdu,

              — atsižvelgdamas į Komisijos 2006 m. lapkričio 8 d. Serbijos 2006 m. pažangos ataskaitą
                (SEC(2006)1389),

              (1) OL C 227 E, 2006 9 21, p. 620.
 ---pagebreak--- 2008 10 16          LT                           Europos Sąjungos oficialusis leidinys                                         C 263 E/627

                                                                                2007 m. spalio 25 d., ketvirtadienis

             — atsižvelgdamas į tai, kad Serbija 2006 m. gruodžio 14 d. įsitraukė į NATO partnerystės taikos labui
               programą,

             — atsižvelgdamas į Serbijos parlamento rinkimų, surengtų 2007 m. sausio 21 d., rezultatus,

             — atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 26 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo sprendimą (TTT, angl. ICJ),
               priimtą Bosnijos ir Hercegovinos byloje prieš Serbiją ir Juodkalniją,

             — atsižvelgdamas į Europos Tarybos Venecijos komisijos 2007 m. kovo 19 d. nuomonę Nr. 405/2006 dėl
               naujosios Serbijos konstitucijos,

             — atsižvelgdamas į naujos vyriausybės suformavimą Belgrade 2007 m. gegužės 15 d.,

             — atsižvelgdamas į penkis pagrindinius naujosios Serbijos vyriausybės 2007 m. gegužės 15 d. pristatytus
               tikslus,

             — atsižvelgdamas į tai, kad 2007 m. birželio 13 d. atnaujintos ES ir Serbijos derybos dėl stabilizavimo ir
               asociacijos susitarimo (SAS),

             — atsižvelgdamas į Bendrųjų reikalų tarybos 2007 m. vasario 12 d. ir birželio 18 d. susitikimų išvadas dėl
               Vakarų Balkanų,

             — atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) vyriausiojo prokuroro
               2007 m. birželio 18 d. pranešimą Jungtinių Tautų Saugumo tarybai dėl Serbijos bendradarbiavimo su
               TBTBJ,

             — atsižvelgdamas į keitimąsi nuomonėmis su TBTBJ vyriausiąja prokurore per Parlamento Užsienio reikalų
               komiteto 2007 m. birželio 26 d. posėdį,

             — atsižvelgdamas į ES ir Serbijos susitarimą dėl tinkamo nuosavybės teisių įgyvendinimo, siekiant ir poli-
               tinio, ir ekonominio stabilumo,

             — atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 3 dalį ir 90 straipsnį,

             — atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A6-0325/2007),

             A. kadangi Serbijos ateitis susijusi su Europos Sąjunga,

             B.   kadangi Serbija atlieka svarbų vaidmenį regione užtikrinant stabilumą ir gerovę, o jos narystės ES per-
                  spektyva – tai didžiausia paskata įgyvendinti reformas,

             C. kadangi Serbija yra pasirašiusi Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimą (angl. CEFTA) ir neseniai
                baigė technines derybas dėl stabilizavimo ir asociacijos susitarimo (SAS); kadangi Serbija gali įstoti į PPO
                iki 2008 m.,

             D. kadangi septyniasdešimt procentų balsavusių serbų pritaria narystei ES ir du trečdaliai piliečių balsavo
                už demokratinės pakraipos partijas,

             E.   kadangi naujoji Serbijos vyriausybė palankiai nusiteikusi Europos atžvilgiu ir remia reformas,

             F.   kadangi tai, jog Serbija sėkmingai atnaujino derybas dėl SAS, galėtų tapti dar vienu teigiamų pokyčių
                  Vakarų Balkanuose, kuriems įtaką, inter alia, daro ES, pavyzdžiu,
 ---pagebreak--- C 263 E/628                                          Europos Sąjungos oficialusis leidinys                                LT           2008 10 16

2007 m. spalio 25 d., ketvirtadienis

              G. kadangi buvo įdėta realių pastangų, kurias reikėtų ir toliau tęsti, siekiant pakeisti seną skirtumais
                 pagrįstą požiūrį ir formuoti europietišką Serbijos piliečių ateitį,

              H. kadangi 2006 m. buvo užfiksuotas didelis Serbijos ekonomikos augimas (apie 5,8 proc.) ir akivaizdus
                 tiesioginių užsienio investicijų didėjimas; kadangi, nepaisant to, susirūpinimą vis dar kelia einamosios
                 sąskaitos deficitas, kuris tebedidėja, ir aukštas nedarbo lygis (apie 20,9 proc. 2006 m.),

              I.   kadangi korupcija tebėra didelė problema Serbijoje, o pagal organizacijos „Transparency International“
                   2006 m. korupcijos suvokimo indeksą Serbija surinko vidutiniškai 3,0 balus (0 – „itin korumpuota“,
                   10 – „visiškai nekorumpuota“),

              J.   kadangi neseniai buvo sulaikyti ir Hagos teismui perduoti du iš šešių pabėgusių karo nusikaltimais
                   kaltinamųjų asmenų, kurių ieško TBTBJ, o keturi, įskaitant Ratko Mladičių ir Radovaną Karadzičių, vis
                   dar laisvėje,

              K. kadangi Serbijos visuomenė pernelyg mažai informuota apie nusikaltimų, įvykdytų per pastaruosius
                 karus, ypač Srebrenicoje, mastą,

              L.   kadangi karai Jugoslavijoje visiškai pakeitė Serbijos socialinę struktūrą ir paskatino, be kita ko, didžiulės
                   dalies politinio ir intelektinio elito emigraciją ir pabėgėlių bei iš vienos vietos į kitą šalies viduje perkeltų
                   asmenų antplūdį, taip pat veteranų, kuriuos traumavo dešimtojo dešimtmečio smurtas, grįžimą,

              M. kadangi Jugoslavijos subyrėjimas lėmė katastrofiškus padarinius – žmonių gyvybių praradimą ir kančias,
                 taigi etninis susitaikymas tapo ypatingai svarbus siekiant užtikrinti stabilumą regione,

              1.    mano, kad Serbija nusipelnė ypatingo pagyrimo už tai, kad praėjusiais metais taikiai išsprendė nemažai
              sudėtingų problemų, pvz., Serbijos ir Juodkalnijos valstybių sąjungos panaikinimas, teisingų ir laisvų parla-
              mento rinkimų organizavimas ir naujos proeuropietiškos vyriausybės suformavimas;

              2.     džiaugiasi tuo, kad po trylikos mėnesių pertraukos buvo baigtos Serbijos vyriausybės ir ES techninės
              derybos dėl SAS; ragina abi derybų šalis imtis visų būtinų priemonių siekiant išvengti vėlavimo dėl techninių
              priežasčių prieš pasirašant susitarimą iki 2007 m. pabaigos; SAS pasirašymą laiko svarbiu žingsniu siekiant
              įstoti į ES;

              3.    džiaugiasi Serbijos vyriausybės noru bendradarbiauti su TBTBJ, nes tai atveria kelią tolesniam bendra-
              darbiavimui su ES, tačiau pabrėžia, kad šis bendradarbiavimas padėtų per trumpą laiką pasiekti papildomų
              rezultatų;

              4.    atkreipia dėmesį į TBTBJ vyriausiosios prokurorės Carlos del Ponte 2007 m. spalio 15 d. pareiškimą
              Bendrųjų reikalų ir išorės santykių taryboje; ragina Serbiją išspręsti likusius klausimus dėl visapusio bendra-
              darbiavimo su TBTBJ ruošiantis artėjančiam C. del Ponte vizitui į Belgradą; ragina Komisiją, kai tik šie
              klausimai bus išspręsti, nedelsiant pradėti SAS rengimo procesą;

              5.    sveikina Serbiją, pastaruoju metu padariusią pažangą bendradarbiaujant su TBTBJ, kadangi šis bendra-
              darbiavimas suteikė galimybę atnaujinti SAS derybas, o TBTBJ vyriausiajai prokurorei Carlai Del Ponte
              suteikė galimybę palankiai įvertinti Serbijos bendradarbiavimą su tribunolu; džiaugiasi, kad sulaikyti ir
              Hagos teismui perduoti Zdravko Tolimiras ir Vlastimiras Đorđevicius, taip pat tuo, kad ministras pirmininkas
              V. Kostunica patikino C. Del Ponte, jog „tikėtini kiti suėmimai“ (įskaitant buvusio Bosnijos serbų generolo
              Ratko Mladiciaus suėmimą) ir kad sukurtos naujos struktūros, skirtos centralizuoti visiems veiksmams,
              kuriais siekiama sulaikyti bėglius, taip pat padidinti nacionalinės saugumo tarybos skaidrumą; džiaugiasi
              Serbijos, Bosnijos ir Hercegovinos bei Juodkalnijos valdžios institucijų bendradarbiavimu perduodant Hagos
              teismui neseniai sulaikytus asmenis;
 ---pagebreak--- 2008 10 16         LT                             Europos Sąjungos oficialusis leidinys                                           C 263 E/629

                                                                                2007 m. spalio 25 d., ketvirtadienis

             6.    primena Serbijai, kad išankstinė SAS pasirašymo sąlyga – visapusiškas bendradarbiavimas su TBTBJ ir
             kad bendradarbiaujant siekiama sulaikyti ir perduoti teismui kitus likusius kaltinamuosius, ir pažymi, kad
             pastarieji sulaikymai įrodo, jog Serbijos valdžios institucijos geba surasti ir sulaikyti asmenis, kaltinamus
             padarius karo nusikaltimus; pabrėžia, kad visapusiškas bendradarbiavimas su TBTBJ – tai ne tik tarptautinis
             įsipareigojimas, bet ir svarbus žingsnis siekiant ilgalaikio sutaikinimo regione; taigi ragina Serbijos parla-
             mentą įvykdyti prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su TTT sprendimu, ir priimti genocidą Srebrenicoje
             smerkiantį pareiškimą;

             7.    mano, kad turint mintyje TBTBJ uždarymo tvarkaraštį, pagal kurį šiuo metu numatoma baigti nagri-
             nėti bylas iki 2008 m., reikėtų apsvarstyti galimybę pratęsti TBTBJ įgaliojimus, jei asmenys, kuriems pareikšti
             kaltinimai dėl karo nusikaltimų, būtų suimti vėliau;

             8.    pažymi, kad Briuselio Europos Vadovų Tarybos susitikimo 2007 m. birželio 21 ir 22 d. Briuselyje
             metu pasiekus kompromisinį susitarimą iki 2009 m. bus sudarytas naujas Europos Sąjungos teisinis pagrin-
             das ir įkurtos būsimiems plėtros etapams reikalingos institucijos, taigi ES ir Serbija galės aktyviai vykdyti
             stojimo procesą, kuris bus grindžiamas pokyčiais Serbijoje ir jos nuopelnais;

             9.   laikosi nuomonės, kad išsprendus Kosovo statuso problemą, padidės stabilumas Vakarų Balkanuose ir
             pagerės šio regiono integracija į Europos Sąjungą;

             10.     džiaugiasi, kad nuo 2000 m. Serbija padarė didelę pažangą ir pasiekė 5 proc. metinį konomikos
             augimą; vis dėlto pažymi, jog remiantis Tarptautinio valiutos fondo (TVF) vertinimu tai nesumažino skurdo
             ir nepadidino užimtumo (nedarbo lygis viršija 20 proc.); mano, kad šių problemų sprendimas yra pagrindi-
             nis naujos vyriausybės uždavinys; taigi ragina Serbijos vyriausybę griežčiau įsipareigoti kurti darbo vietas ir
             mažinti skurdą bei imtis konkrečių priemonių, kuriomis būtų siekiama geriau suderintos ekonominės plėt-
             ros visoje šalies teritorijoje, ypač skiriant didelį dėmesį mažai išsivysčiusioms šalies pietryčių ir rytinei
             dalims;

             11.     mano, kad tolesnis administracinių institucijų ir procedūrų kūrimas gali sustiprinti pasitikėjimą teisine
             valstybe, sustiprinti rinkos ekonomiką ir paskatinti ekonomikos augimą Serbijoje; ragina Serbijos valdžios
             institucijas gerinti ekonomines sąlygas užsienio investicijoms ir prekybos santykių skaidrumą;

             12.     džiaugiasi, kad Serbija turi naują konstituciją, kurioje esama teigiamų nuostatų dėl žmogaus teisių; vis
             dėlto pažymi, kad reikia toliau gerinti mažumų apsaugos teisinę sistemą; yra susirūpinęs dėl probleminių
             nuostatų, susijusių, inter alia, su teisėjų ir prokurorų skyrimo, pareigų aukštinimo ir atleidimo procedūra, ir
             dėl to, kad rengiant įstatymus pernelyg mažai konsultuojamasi su visuomene arba diskutuojama parlamente;
             ragina Serbijos valdžios institucijas apsvarstyti galimybę didinti teritorinę decentralizaciją, ypač Voivodinos
             atžvilgiu;

             13.     pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog ES pagalba būtų teikiama atsižvelgiant į esamą Serbijos teritorinę
             ir administracinę struktūrą bei etninę sandarą ir tradicinius ekonominius bei kultūrinius šių teritorijų santy-
             kius, taip pat svarbu visiškai įtraukti regionų ir vietos valdžios institucijas; ragina Komisiją, Tarybą ir Parla-
             mentą atidžiai stebėti, kaip Serbijoje nustatomi NUTS 2 lygio regionai;

             14.    giria Serbiją už didesnį vyriausybės ir parlamento veiklos skaidrumą ir už gerus administracinius
             gebėjimus; giria Serbiją už tai, kad ji priėmė įstatymą dėl 2007 m. biudžeto ir išrinko ombudsmeną bei
             komisijos narį, atsakingą už visuomenės informavimą, Serbijos nacionalinio banko valdytoją ir aukščiausio-
             sios audito institucijos tarybą; apgailestauja dėl to, kad vis dar laukiama, kol bus pateiktos Konstitucinio
             Teismo teisėjų kandidatūros;
 ---pagebreak--- C 263 E/630                                        Europos Sąjungos oficialusis leidinys                              LT           2008 10 16

2007 m. spalio 25 d., ketvirtadienis

              15.     įsitikinęs, kad pagrindinė su žmogaus teisėmis susijusi užduotis yra rasti būdus, kaip visiškai išspręsti
              pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų (ŠVPA, angl. IDP) problemą, ypač kai Serbijoje tebėra didelis
              skaičius pabėgėlių, daugiausia iš Kroatijos ir iš dalies iš Bosnijos ir Hercegovinos, taip pat ŠVPA iš Kosovo;
              labai apgailestauja dėl to, kad nesilaikyta 2005 m. sausio 31 d. Kroatijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Serbijos
              bei Juodkalnijos pasirašytoje Sarajevo deklaracijoje dėl pabėgėlių sugrįžimo ir kompensacijų už nuosavybę
              nustatyto 2006 m. pabaigos termino, per kurį turėtų būti išspręstos visos pagrindinės problemos, ir kad
              šioje srityje pasiekta nedaug pažangos;

              16.     taigi ragina Serbijos vyriausybę toliau dėti pastangas įgyvendinant Sarajevo deklaraciją, taip pat ren-
              giant aiškų teisinį pagrindą, kuris, inter alia, apimtų teisę grįžti į kilmės vietą ir teisę gauti kompensaciją už
              nuosavybę; ragina ES, jos valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę ir toliau laikytis įsipareigojimo puose-
              lėti pabėgėlių teises ir teikti paramą minėtoms šalims, taip pat šiam tikslui pasiekti skiriant pakankamai
              finansinių išteklių; pabrėžia, kad ŠVPA ir pabėgėlių integracija ar įkurdinimas neturėtų žymiai keisti pradinės
              tos srities ar regiono etninės pusiausvyros; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į 1995 m. vasario 1 d.
              Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją;

              17.    pripažįsta, kad kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija padaryta pažanga − pastaruoju
              metu suimta daug didelių nusikaltėlių, tačiau pažymi, kad korupcija, ypač policijos ir teismų, tebėra svarbi
              problema ir kad oficialūs korupcijos tyrimai, regis, dažnai pagrįsti politiniais motyvais; pažymi, kad korup-
              cija – tai pagrindinė kliūtis siekiant pritraukti didesnes užsienio investicijas, ir ragina Serbijos vyriausybę
              įgyvendinti išsamią kovos su korupcija strategiją; mano, kad būtina sustiprinti kovą su organizuotu nusikals-
              tamumu;

              18.     džiaugiasi, kad armija atsakomybę už valstybės sienų apsaugą perdavė policijai, nes tai svarbus žings-
              nis siekiant, kad būtų laikomasi ES standartų; ragina Tarybą ir Komisiją toliau skatinti Serbijos vyriausybę
              užbaigti esminę policijos, saugumo tarnybos ir armijos reformą, įskaitant priemones, skirtas didesnei civili-
              nei kariuomenės priežiūrai užtikrinti; mano, kad vykdant policijos reformą reikėtų atsižvelgti į tai, kad
              regionuose, kuriuose gyvena daug tautinių mažumų gyventojų, reikia tautinių mažumų kalbomis kalbančių
              policininkų;

              19.    mano, kad remti teisinę valstybę ir griežtai įgyvendinti teisines nuostatas privalo būti vienas iš svar-
              biausių vyriausybės prioritetų; teigiamai vertina iki šiol vykdytas teismų reformos priemones, tačiau pabrė-
              žia, kad šis procesas turi tęstis, ypač kalbant apie tokius aspektus kaip bylų nagrinėjimo trukmė, liudytojų
              apsauga, korupcijos prevencija ir teisėjų nepriklausomumas; apgailestauja, kad neveikia Konstitucinis Teis-
              mas, o tai trukdo demokratijos ir demokratinės įstatymų leidybos plėtrai Serbijoje;

              20.    džiaugiasi, kad baigtas ministro pirmininko Zorano Djindjicio nužudymo teismo procesas, ir pritaria
              neseniai specialiojo kaltintojo pasiūlytai iniciatyvai atskleisti šio nužudymo politinius motyvus;

              21.    teigiamai vertina Serbijos karo nusikaltimų kaltintojo nuveiktą darbą, tačiau apgailestauja, kad šalyje
              vykdomų karo nusikaltimų teismo procesų eiga nukenčia dėl neskaidrumo ir stokoja politinio ryžto susekti
              visą bendrai už nusikaltimus atsakingų asmenų grandinę – nuo nusikaltimo vykdytojų iki tų, kurie davė
              įsakymus; mano, kad Serbijos karo nusikaltimų teismo paskelbti nuosprendžiai keturiems sukarintos gru-
              puotės „Scorpions“ nariams už tai, kad įvykdė mirties bausmę šešiems musulmonams iš Srebrenicos, neati-
              tiko žiauraus nusikaltimo pobūdžio; pažymi, kad Serbijos prezidentas viešai apgailestavo dėl to, kad šiais
              nuosprendžiais nuteista trumpam laikui;

              22.     mano, kad Serbijos piliečiai turi teisę išgirsti tiesą apie neseniai vykdytą karo politiką ir jų vardu
              vykdytą genocidą ir sužinoti, kas atsakingi už karo nusikaltimus; mano, kad Serbija, norėdama siekti pažan-
              gos, privalo garbingai pripažinti savo praeitį ir kad susitaikymas su praeitimi yra sudėtinė susitaikymo su
              Serbijos kaimynais kelio dalis; ragina vyriausybę vėl tęsti 2001 m. sudarytos Tiesos ir susitaikymo komisijos
              veiklą, ypač siekiant skatinti palankią atmosferą tose šalies dalyse, kurios buvo labiausiai paveiktos etninių
              grupių konflikto; ragina Komisiją skatinti iniciatyvas, kurios palengvintų žmonių tarpusavio ryšius regione,
              ir šiam tikslui siekti numatyti daugiau lėšų;
 ---pagebreak--- 2008 10 16         LT                             Europos Sąjungos oficialusis leidinys                                           C 263 E/631

                                                                                2007 m. spalio 25 d., ketvirtadienis

             23.    džiaugiasi tuo, kad Serbijos prezidentas atsiprašė Kroatijos piliečių už Serbijos vardu padarytus karo
             nusikaltimus neseniai vykusio karo metu; laiko šį atsiprašymą didelės politinės brandos ir demokratinio
             vadovavimo požymiu, taip pat konkrečiu įrodymu, kad dabartinė vyriausybė pasiryžusi vykdyti draugystės
             ir bendradarbiavimo su kaimyninėmis šalimis politiką;

             24.     mano, kad susitaikymas ir teisingumas yra būtini siekiant visų šio regiono šalių stabilumo ir plėtros
             bei siekiant šioms šalims integruotis į Europos Sąjungą; ragina kaimynines Serbijos šalis sekti šiuo pavyzdžiu
             ir smerkti bet kokią jų teritorijose reiškiamą etninę netoleranciją ir rasizmą;

             25.     mano, kad ES ir jos valstybės narės turėtų parodyti iniciatyvą ir remti programas, kuriomis siekiama
             teikti psichologinę ir socialinę pagalbą, skirtą, visų pirma, bet ne tik, moterims ir vaikams, patyrusiems
             traumas prieš karą ir jo metu;

             26.     teigiamai vertina dabar vykstantį Belgrado ir Prištinos bendradarbiavimą ieškant Kosovo konflikto
             metu dingusių asmenų, ypač jų bendrus darbus Raškos rajone; ragina Serbijos vyriausybę parengti viešą
             ataskaitą dėl gamyklos „Mačkatica“ įvykių;

             27.    27 ragina Tarybą ir Komisiją skirti pakankamai finansinių išteklių Tarptautinei dingusių asmenų
             komisijai (angl. ICMP), kad ši organizacija galėtų iki 2010 m. baigti visų buvusiosios Jugoslavijos teritorijoje
             dingusių asmenų identifikavimą; mano, kad Tarptautinė dingusių asmenų komisija savo darbais labai prisi-
             deda prie tiesos ir teisingumo siekimo bei susitaikymo regione;

             28.     atkreipia dėmesį tai, kad, Strateginio valdymo agentūros 2004 m. atlikto tyrimo Serbijos studentų
             sąjungai duomenimis, 70 proc. Serbijos universitetų studentų niekada nėra buvę užsienyje; teigiamai vertina
             iniciatyvas suteikti Serbijos studentams galimybes studijuoti ES valstybėse; ragina valstybes nares ieškoti
             naujų sąveikos su Serbijos žmonėmis būdų;

             29.     pabrėžia, kad Serbija, dalyvaudama daugelyje regiono iniciatyvų, pvz., susijusių su Stabilumo paktu,
             Regioninio bendradarbiavimo taryba ir Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimu (CEFTA), prisideda
             prie regiono bendradarbiavimo ir gerų kaimynystės santykių; ragina Serbiją toliau atlikti svarbų vaidmenį
             regione; pabrėžia, kad Serbijai labai naudinga vystyti ir palaikyti gerus santykius su savo regiono partneriais,
             stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą visiškai išnaudojant tautinių mažumų pasienio srityse galimybes ir
             aktyviai dalyvauti vykdant dvišalius, regioninius ir Europos infrastruktūros projektus; primena, kad visų šio
             regiono šalių ateitis yra ES;

             30.    ragina Serbijos vyriausybę skatinti geros kaimynystės santykius su Bosnija ir Hercegovina;

             31.     ragina Serbijos vyriausybę tęsti dialogą su jos pietryčių Europos kaimynais dėl sienų, kadangi dar nėra
             išspręsta Serbijos ir Kroatijos bei Serbijos, Bosnijos ir Hercegovinos teritorinės demarkacijos problema;

             32.     giria Serbiją už pagerėjusius tautinių mažumų santykius, ypač Voivodinoje, kur labai sumažėjo kon-
             fliktų tarp tautinių mažumų, nors vis dėlto jie galutinai nesiliovė; ragina Serbijos institucijas saugoti nacio-
             nalines mažumas daugiatautėje Voivodinoje ir imtis papildomų priemonių, kurios skatintų jų vystymąsi, taip
             pat skatinti jų taikų sambūvį ir užtikrinti, kad policija, teisėsauga ir kiti valstybės organai veiktų remdamiesi
             etninio neutralumo principais ir, siekiant sustiprinti būtiną gyventojų pasitikėjimą šiomis institucijomis,
             užtikrinti, kad etninė šių institucijų darbuotojų sudėtis atitiktų gyventojų etninę sudėtį; be to, ragina Serbijos
             valdžios institucijas atidžiai valdyti bet kokį galimą pabėgėlių antplūdį siekiant nesutrikdyti etninės, kultūri-
             nės, religinės, ekonominės ir politinės regiono pusiausvyros ir užtikrinti sėkmingą pabėgėlių integraciją į
             daugiakultūrę aplinką; pabrėžia, kad labai svarbios programos, kuriomis siekiama skatinti bendruomenių
             tarpusavio pakantumą, ypač Voivodinoje; mano, kad ES taip pat turi finansuoti šias programas;
 ---pagebreak--- C 263 E/632                                        Europos Sąjungos oficialusis leidinys                             LT           2008 10 16

2007 m. spalio 25 d., ketvirtadienis

              33.     džiaugdamasis pažymi, kad etninės Albanijos partijos iš Preševo slėnio pirmą kartą per dešimt metų
              dalyvavo neseniai įvykusiuose rinkimuose ir kad gyventojų mažumoms atstovaujama ir įstatymų leidybos, ir
              vykdomosios valdžios srityse; mano, kad Sandžako regionas ir toliau kelia didžiulį susirūpinimą, ir ragina
              vyriausybę kartu su vietos politiniais veikėjais numatyti politiką, kurią vykdant būtų šalinamos tolesnės
              radikalizmo apraiškos visuomenėje ir jos susiskaidymas;

              34.     teigiamai vertina tai, kad 2007 m. biudžete numatytos lėšos su vadinamuoju romų integracijos
              dešimtmečiu susijusiems projektams finansuoti; vis dėlto yra susirūpinęs, kad apskritai trūksta sistemingos
              politinės pozicijos, kaip pagerinti romų, įskaitant šalies viduje perkeltuosius asmenis ir sugrįžusius asmenis,
              gyvenimą ir gyvenimo sąlygas, taip pat susirūpinęs, kad romų bendruomenė ir toliau diskriminuojama;

              35.     ragina Serbijos vyriausybę finansiniu ir institucijų aspektais visiškai įvykdyti nacionalinius veiksmų
              planus, skirtus vadinamojo romų integracijos dešimtmečio tikslams įgyvendinti, siekiant romų bendruome-
              nei rasti praktiškų ir tvarių sprendimų; primena Serbijai, kad vienas iš Europos ir Serbijos partnerystės
              prioritetų yra išsamių prieš diskriminaciją nukreiptų teisės aktų priėmimas ir ilgalaikė romų, kurie vis dar
              gyvena stovyklose, repatriacija;

              36.      atkreipia dėmesį į tai, kad buvo įsteigtas ministrui pirmininkui tiesiogiai pavaldus Žmogaus ir
              mažumų teisių apsaugos biuras, kuris pakeitė buvusią Valstybių sąjungos žmogaus ir mažumų teisių minis-
              teriją; ragina ministrą pirmininką vykdyti nuoseklią ir aktyvią mažumų politiką ir užtikrinti, kad rengiant
              vyriausybės darbotvarkę žmogaus ir mažumų teisėms būtų teikiamas prioritetas; teigiamai vertina tai, kad
              naujojoje Serbijos konstitucijoje suteikiamas konstitucinis pagrindas etninių mažumų nacionalinėms tary-
              boms, ir ragina priimti naujus teisės aktus siekiant geriau reglamentuoti šių tarybų statusą, veiklą ir išrin-
              kimą; tikisi, kad tokie teisės aktai sudarys geresnę teisinę mažumų teisių apsaugos sistemą ir padės tautinėms
              mažumoms geriau integruotis į valstybės struktūras;

              37.    teigiamai vertina priimtą išsamią nacionalinę strategiją, kuria siekiama kovoti su prekyba žmonėmis,
              tačiau ragina Serbijos vyriausybę ryžtingiau vykdyti baudžiamąjį persekiojimą ir užtikrinti, kad prekeiviai
              žmonėmis būtų baudžiami ir atliktų bausmę, atitinkančią nusikaltimo pobūdį;

              38.     mano, kad Serbijos radijo ir televizijos (RTS) pertvarkymas į valstybinę tarnybą – tai žingsnis į priekį,
              tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad stokojama viešų diskusijų dėl Įstatymo dėl transliacijos pakeitimų ir dėl RTS
              valdybos narių skyrimo procedūros trūkumų; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia parengti visiškai demokratiš-
              kas taisykles, pagal kurias būtų skiriamos radijo ir televizijos transliavimo licencijos ir ypač pagal kurias
              galima būtų apskųsti licencijas išduodančios įstaigos sprendimus; labai apgailestauja dėl to, kad kol kas
              nepadaryta pažangos nagrinėjant bylas, susijusias su žurnalistų nužudymais, ir smerkia neseniai įvykusį
              pasikėsinimą nužudyti garsų karo nusikaltimų ir organizuotų nusikaltimų tyrimų reporterį; reikalauja, kad
              atitinkamos valdžios institucijos surastų kaltininkus ir nuodugniai ištirtų šį nusikaltimą;

              39.     pažymi, kad šalyje gerai išvystytas nevyriausybinių organizacijų sektorius, ir džiaugiasi valdžios insti-
              tucijų pastangomis konsultuotis su pilietiniu sektoriumi, ypač džiaugiasi, kad Serbijos biuras Europos inte-
              gracijos klausimais, nevyriausybinės organizacijos ir Santykių su pilietine visuomene taryba, kurią įkūrė
              Serbijos prezidentas, bei Užsienio politikos taryba, kurią įkūrė Serbijos užsienio reikalų ministras, pasirašė
              specialų bendradarbiavimo memorandumą, taip pat kad nevyriausybinių organizacijų atstovai buvo įtraukti į
              Valstybės tarybą Europos integracijos klausimais, kuriai vadovauja ministras pirmininkas; ragina Serbijos
              parlamentą priimti įstatymą siekiant pagerinti teisinę pilietinės visuomenės organizacijų padėtį;

              40.     smerkia tai, kad šmeižiami pilietinės visuomenės veikėjai, kurie kritikuoja vyriausybę arba atkreipia
              dėmesį į opius klausimus, pvz., karo nusikaltimus; smerkia pastarojo meto pasikėsinimų dėl politinių
              motyvų protrūkį ir įspėja dėl to, kad žiniasklaidoje vis gausėja neapykantą skatinančių kalbų ir daugėja
              politinių veiksmų, nukreiptų prieš žmogaus teisių aktyvistus, žurnalistus ir politikus;

              41.     džiaugiasi, kad 2007 m. rugsėjo 18 d. pasirašyti lengvesnio vizų suteikimo ir asmenų grąžinimo
              susitarimai, ir ragina Tarybą užtikrinti, kad jie įsigaliotų iki 2007 m. pabaigos; džiaugiasi, kad Serbijoje
              priimtas Kelionės dokumentų įstatymas, o prieglobsčio, svetimšalių ir valstybės sienų įstatymai šiuo metu
 ---pagebreak--- 2008 10 16         LT                             Europos Sąjungos oficialusis leidinys                                           C 263 E/633

                                                                                2007 m. spalio 25 d., ketvirtadienis

             yra priimami; ragina Tarybą, remiant Komisijai, numatyti konkretų planą, kaip siekti bevizio judėjimo ir
             imtis paramos priemonių, padėsiančių pagerinti keliavimo galimybes didesnei daliai gyventojų, ypač jauni-
             mui; pabrėžia judumo svarbą Serbijos politinei ir ekonominei plėtrai, kadangi judumas suteikia žmonėms
             galimybę gauti tiesioginės ES patirties ir palengvina Serbijos integravimosi į ES procesą; ragina aktyviau
             dalyvauti mokymosi visą gyvenimą ir kultūrinių mainų projektuose; skatina Tarybą apsvarstyti galimybę
             numatyti tokią bendrą pareiškimų gauti vizas tvarkymo sistemą, kurią taikant sumažėtų labiausiai užimtų
             konsulatų darbo krūvis ir būtų užtikrinama, kad pareiškimai bus apsvarstyti per priimtiną laiką;

             42.  mano, kad švietimo sistemos reforma yra ne tik būtina, bet ir vienintelis būdas Serbijai dabartinio
             demokratizacijos proceso metu jaunoms kartoms įdiegti naują vertybių sistemą;

             43.     ragina Tarybą, Komisiją ir visas valstybes nares kartu stengtis, kad Serbijoje būtų daugiau žinoma apie
             ES, ir ragina Komisiją siekti, kad nebūtų toliau atidėliojamas jos delegacijos biuro darbuotojų, įskaitant eks-
             pertus, kurie tvarkys rengimosi narystei priemonės lėšas, įdarbinimas;

             44.   ragina Užsienio reikalų komitetą ir jo Žmogaus teisių pakomitetį ir toliau atidžiai stebėti padėtį
             Voivodinoje ir atsižvelgti į tiriamosios misijos į Voivodiną galutinėje ataskaitoje pateiktas išvadas;

             45.    ragina Serbijos valdžios institucijas skubiai pagal kitų šalių pavyzdžius priimti restitucijos įstatymus,
             kuriuose būtų numatytas kompensavimas pagal faktinę vertę, jei reikia, vietoj vyriausybės obligacijų;

             46.     ragina naująsias valstybes nares aktyviai dalyvauti priartinant Serbiją prie ES, suteikiant galimybę
             Serbijai pasinaudoti jų vykdytų reformų patirtimi;

             47.    ragina Serbijos valdžios institucijas ir toliau derinti savo teisės aktus su ES aplinkosaugos teisės aktais
             ir normomis, o priimtus teisės aktus įgyvendinti ir užtikrinti, kad jų būtų laikomasi;

             48.   teigiamai vertina Serbijos dalyvavimą Septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros
             programoje (7-oji pagrindų programa); ragina Tarybą labiau plėtoti partnerystės ir techninės pagalbos pro-
             gramas, ypač skirtas jaunimui;

             49.    paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, taip pat susipažinti Komisijai ir Serbijos bei
             valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

             P6_TA(2007)0483

             ES ir Afrikos santykiai

             2007 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dabartinės Europos Sąjungos ir Afrikos
                                           santykių padėties (2007/2002(INI))

             Europos Parlamentas,

             — atsižvelgdamas į 2000 m. balandžio 3–4 d. Kaire vykusiame Afrikos vienybės organizacijos ir ES glo-
               bojamame Afrikos ir Europos viršūnių susitikime patvirtintą deklaraciją ir veiksmų planą,

             — atsižvelgdamas į 2004–2007 m. Afrikos Sąjungos komisijos (ASK) strateginį planą, patvirtintą 2004 m.
               liepos 7 d. trečiajame Afrikos valstybių ir vyriausybių vadovų susitikime Adis Abeboje, Etiopijoje,


title: 2004 m. kovo 30 d. ELPA priežiūros institucijos rekomendacija Nr. 55/04/COL, dėl koordinuotos monitoringo programos 2004 metams, kuria siekiama užtikrinti didžiausių leistinų pesticidų likučių grūduose, ant jų ir tam tikruose augalinės kilmės produktuose koncentracijų laikymąsi

text:
               2.6.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 139/20

         ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS REKOMENDACIJA

   Nr. 55/04/COL
   2004 m. kovo 30 d.
   dėl koordinuotos monitoringo programos 2004 metams, kuria siekiama užtikrinti didžiausių leistinų pesticidų likučių grūduose, ant jų ir tam tikruose augalinės kilmės produktuose koncentracijų laikymąsi
   ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,
   atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE), ypač į jo 109 straipsnį ir 1 protokolą,
   atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo, ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 1 protokolą,
   atsižvelgdama į EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 38 punkte nurodytą Aktą (1986 m. liepos 24 d. Tarybos direktyva 86/362/EEB dėl pesticidų likučių grūduose ir ant jų didžiausių koncentracijų nustatymo)
       (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1 protokolu, ir 1 protokolu suderintą su EEE susitarimu, ypač į jo 7 straipsnio 2 dalies b punktą,
   atsižvelgdama į EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 54 punkte nurodytą Aktą (1990 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyva 90/642/EEB dėl didžiausių pesticidų likučių koncentracijų tam tikruose augalinės kilmės produktuose ir ant jų, įskaitant vaisius ir daržoves, nustatymo)
       (2) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1 protokolu, ir 1 protokolu suderintą su EEE susitarimu, ypač į jo 4 straipsnio 2 dalies b punktą,
   pasikonsultavusi su ELPA maisto produktų komitetu, padedančiu ELPA priežiūros institucijai,
   kadangi:

               (1)

               ELPA priežiūros institucija turėtų palaipsniui sukurti sistemą, kuri leistų apskaičiuoti faktinių pesticidų poveikį maistui. Kad apskaičiavimai būtų realūs, duomenys apie pesticidų likučių kontrolę turėtų būti gauti pagal tuos maisto produktus, kurie sudaro europietiškosios mitybos pagrindus. Pripažįstama, kad europietiškosios mitybos pagrindus sudaro apytikriai 20–30 maisto produktų. Atsižvelgiant į išteklius, kuriais disponuoja valstybės narės pesticidų likučių monitoringui, pagal koordinuojamą monitoringo programą ELPA valstybės kasmet gali atlikti tik aštuonių produktų mėginių analizę. Pesticidų naudojimo pakitimas yra pastebimas per trejus metus. Per trimečius laikotarpius kiekvieno pesticido kontrolė turėtų būti atliekama 20–30-yje maisto produktų.

               (2)

               Pesticidų, kuriems taikoma ši rekomendacija, likučių kontrolė turėtų būti atliekama 2004 metais, nes, apskaičiuojant jų dabartinius kiekius maisto produktuose, gautais duomenimis bus galima pasinaudoti.
               Kiekvieno koordinuojamo monitoringo metu, nustatant mėginių skaičių, būtina laikytis nuoseklaus statistinės analizės metodų taikymo. Tokios teorijos taikymą nustatė Maisto kodekso (3) Komisija. Remiantis binominio paskirstymo tikimybe, gali būti paskaičiuota, kad maždaug 650 mėginių analizė su didesniu nei 99 % patikimumo laipsniu leidžia aptikti pesticidų likučių turintį mėginį, viršijantį aptikimo ribą (AR), jei mažiau nei 1 % augalinės kilmės produktų sudėtyje yra šią ribą viršijančių pesticidų likučių. Tokie mėginiai turėtų būti imami visoje Europos ekonominėje erdvėje. Atsižvelgiant į gyventojų ir vartotojų skaičių, ELPA valstybėms rekomenduojama kiekvienam produktui per vienerius metus paimti mažiausiai 12 mėginių.

               (3)

               Europos Komisija išleido naujas gaires dėl Kokybės kontrolės, skirtos pesticidų likučių analizei, tvarkos (4). Šias gaires, kiek įmanoma, turėtų taikyti ELPA valstybių analizinės laboratorijos, remiantis monitoringo programomis sukaupta patirtimi ir jos turėtų būti persvarstomos.

               (4)

               Direktyvos 90/642/EEB 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir Direktyvos 86/362/EEB 7 straipsnio 2 dalies a punkte ELPA valstybėms keliamas reikalavimas tiksliai apibrėžti kriterijus, kurie taikomi sudarant nacionalines patikrinimo programas. Tokia informacija turėtų apimti: i) kriterijus, taikomus nustatant imtinų mėginių skaičių, atliktinus tyrimus, ribas, kurias viršijus pranešama apie likučius, kriterijus, pagal kuriuos šios ribos buvo nustatytos; ii) išsamius duomenis apie tyrimus atliekančių laboratorijų akreditaciją, pagal EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 54n punkte nurodytą Aktą (1993 m. spalio 29 d. Tarybos direktyva 93/99/EEB dėl papildomų oficialios maisto produktų kontrolės priemonių) (5); iii) pažeidimų skaičių ir pobūdį bei priemonės, kurių imtasi.

               (5)

               Informacija apie monitoringo programų rezultatus labiausiai tinkama apdorojimui, saugojimui ir perdavimui elektroniniais (kompiuteriniais) būdais. Duomenų perdavimui elektroniniu paštu iš EB valstybių narių į Komisiją buvo sukurtos formos. ELPA valstybės galėtų naudoti tokią pačią formą, ir todėl ataskaitas ELPA priežiūros institucijai turėtų galėti perduoti naudodamos standartinę formą. Gairių vystymas daug prisideda prie standartinių formų tobulinimo,

         REKOMENDUOJA ELPA VALSTYBĖMS:

               1)

               Imti mėginius ir atlikti šios rekomendacijos priede nurodytų produktų (pesticidų) likučių junginių analizę, paimant mažiausiai dvylika kiekvieno produkto mėginių ir parodant, kokia ELPA valstybės rinkos dalis nacionalinė, EEE ir trečiųjų šalių.
               Aptikus didelį pavojų keliančių pesticidų, pavyzdžiui OP-esterių, endosulfano ir N-metilo karbamatų pageidautina, kad šių produktų – obuolių, pomidorų, salotų, porų ir gūžinių kopūstų, ypač jei juos pagamino tas pats gamintojas – atrinktam mėginių skaičiui antriniame laboratoriniame mėginyje būtų atlikta atskirų vienetų individuali analizė. Vienetų skaičius turi atitikti EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 54zz punkte nurodytame Akte pateiktą skaičių (2002 m. liepos 11 d. Komisijos direktyva 2002/63/EB, nustatanti Bendrijos mėginių ėmimo metodus oficialiai kontroliuojant pesticidų likučius augalinės ir gyvūninės kilmės produktuose ir ant jų bei panaikinanti Direktyvą 79/700/EEB
                   (6)).
               Turėtų būti imami du mėginiai. Jei pirminiame laboratoriniame mėginyje aptinkamas ieškomo pesticido likutis, antrinio mėginio vienetai turėtų būti tiriami individualiai.

               2)

               Ne vėliau kaip iki 2005 m. rugpjūčio 31 d. atsiskaityti apie mėginių, kurie buvo tiriami šios rekomendacijos priede nurodytų produktų (pesticidų) likučių junginiams nustatyti, analizės rezultatus, nurodant:

                           a)

                           taikytus analitinius metodus ir pasiektas ribas, kurias viršijus pranešama apie likučius, pagal kokybės kontrolės, skirtos pesticidų likučių analizei, tvarką;

                           b)

                           pažeidimų skaičių, jų pobūdį ir priemones, kurių imtasi.

                     Ataskaita turėtų būti pateikta forma, įskaitant elektroninę formą, pagal EEE valstybėms skirtą orientacinį dokumentą (7) dėl rekomendacijų įgyvendinimo koordinuojamų monitoringo programų srityje.

               3)

               Ne vėliau kaip iki 2004 m. rugpjūčio 31 d. atsiųsti ELPA priežiūros institucijai ir ELPA valstybėms pagal Direktyvos 86/362/EEB 7 straipsnio 3 dalies ir Direktyvos 90/642/EEB 4 straipsnio 3 dalies reikalaujamą informaciją apie 2003 m. atliktą monitoringą tam, kad bent jau imant kontrolinius mėginius būtų užtikrintas didžiausių pesticidų likučių koncentracijos verčių laikymasis, įskaitant:

                           a)

                           nacionalinių programų dėl pesticidų likučių rezultatus;

                           b)

                           informaciją apie laboratorijų kokybės kontrolės tvarką, ypač informaciją apie kokybės kontrolės, skirtos pesticidų likučių analizei, tvarką, kurios negalėta įgyvendinti arba kai susidurta su sunkumais ją įgyvendinant;

                           c)

                           informaciją apie tyrimus atliekančių laboratorijų akreditaciją pagal Direktyvos 93/99/EEB 3 straipsnio nuostatas (įskaitant pripažinimo tipą, akreditacijos įstaigą ir akreditacijos pažymėjimą);

                           d)

                           informaciją apie profesionalumo ir tarplaboratorinius testus, kuriuose tyrimų laboratorija dalyvavo.

               4)

               Ne vėliau kaip iki 2004 m. rugsėjo 30 d. atsiųsti ELPA priežiūros institucijai numatomas 2005 m. nacionalines programas stebėti didžiausias pesticidų likučių koncentracijas, nustatytas Direktyvomis 90/642/EEB ir 86/362/EEB, įskaitant informaciją apie:

                           a)

                           kriterijus, kurie buvo taikomi nustatant mėginių skaičių ir tyrimus, kuriuos būtina atlikti;

                           b)

                           pasiektas ribas, kurias viršijus pranešama apie likučius, ir kriterijus, pagal kuriuos šios ribos buvo nustatytos;

                           c)

                           išsamią informaciją apie tyrimus atliekančias laboratorijas pagal Direktyvą 93/99/EEB.

      Ši rekomendacija skirta Islandijai, Lichtenšteinui ir Norvegijai.
      Priimta Briuselyje, 2004 m. kovo 30 d.

            ELPA priežiūros institucijos vardu

         Bernd HAMMERMANN

            Kolegijos narys

         Niels FENGER

            Direktorius

      (1)  OL L 221, 1986 8 7, p. 37.

      (2)  OL L 350, 1990 12 14, p. 71.

      (3)  Codex Alimentarius, „Pesticide Residues in Foodstuffs“, Roma 1994, ISBN 92-5-203271-1; Vol. 2, p. 372.

      (4)  Dokumentas SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

      (5)  OL L 290, 1993 11 24, p. 14.

      (6)  OL L 187, 2002 7 16, p. 30.

      (7)  Pristatomos ir pažymimos Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete (MGGSNK) kiekvienais metais.

      PRIEDAS
      Pesticidų (produktų) junginiai, kurie turi būti stebimi

                  Pesticidų likučiai, kuriuose ieškomi

                  Metai

                  2004

                  2005 (1)

                  2006 (1)

                  Acefatas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Aldikarbas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Metilazinfosas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Azoksistrobinas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Benomilų grupė

                  c)

                  a)

                  b)

                  Bromopropilatas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Kaptanas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Chlorotalonilas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Chlorpirifosas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Chlorpirifosmetilas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Cipermetrinas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Ciprodinilas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Deltametrinas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Diazinonas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Dichlofluanidas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Dikofolis

                  c)

                  a)

                  b)

                  Dimetoatas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Difenilaminas (2)

                  c)

                  a)

                  b)

                  Endosulfanas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Fenheksamidas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Folpetas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Imazalilas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Iprodionas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Metilkrezoksimas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Lambda-cihalotrinas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Malationas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Manebų grupė

                  c)

                  a)

                  b)

                  Mekarbamas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Metamidofosas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Metalaksilas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Metidationas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Metiocarbas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Metomilas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Miklobutanilas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Ometoatas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Oksidemetonmetilas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Parationas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Permetrinas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Foratas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Pirimifosmetilas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Procimidonas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Propizamidas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Spiroksaminas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Tiabendazolas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Tolilfluanidas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Triazofosas

                  c)

                  a)

                  b)

                  Vinklozolinas

                  c)

                  a)

                  b)

                              a)

                              Kriaušės, bananai, pupelės (šviežios arba sušaldytos), bulvės, morkos, apelsinai ir mandarinai, persikai ir nektarinai, špinatai (švieži arba sušaldyti).

                              b)

                              Žiediniai kopūstai, pipirai, kviečiai, baklažanai, ryžiai, vynuogės, agurkai, pupelės (šviežios ir sušaldytos be ankščių).

                              c)

                              Obuoliai, pomidorai, salotos, braškės, porai, apelsinų sultys, gūžiniai kopūstai, rugiai ir avižos.

         (1)  Priklausomai nuo programų, kurios bus rekomenduojamos 2005 m. ir 2006 metais.

         (2)  Difenilamino turėtų būti ieškoma tik obuoliuose ir kriaušėse.

                  a)

                  Kriaušės, bananai, pupelės (šviežios arba sušaldytos), bulvės, morkos, apelsinai ir mandarinai, persikai ir nektarinai, špinatai (švieži arba sušaldyti).

                  b)

                  Žiediniai kopūstai, pipirai, kviečiai, baklažanai, ryžiai, vynuogės, agurkai, pupelės (šviežios ir sušaldytos be ankščių).

                  c)

                  Obuoliai, pomidorai, salotos, braškės, porai, apelsinų sultys, gūžiniai kopūstai, rugiai ir avižos.


title: 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendacija dėl Vokietijos 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Vokietijos stabilumo programos

text:
               24.7.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 219/35

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2012 m. liepos 10 d.
   dėl Vokietijos 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Vokietijos stabilumo programos
   2012/C 219/10
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skiriančią toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)

               2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant savo nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką;

               (3)

               2011 m. liepos 12 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Vokietijos 2011 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl atnaujintos 2011–2014 m. Vokietijos stabilumo programos;

               (4)

               2011 m. lapkričio 23 d. Komisija patvirtino antrąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas antras ex ante ir integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. 2012 m. vasario 14 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė įspėjimo sistemos ataskaitą, kurioje nustatė, kad Vokietija nėra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)

               2011 m. gruodžio 1 d. Taryba priėmė išvadas, kuriose ragina Socialinės apsaugos komitetą, bendradarbiaujant su Užimtumo komitetu ir kitais komitetais, pateikti savo nuomonę dėl veiksmų, rekomenduojamų pagal strategijos „Europa 2020“ politikos ciklą. Ši nuomonė yra Užimtumo komiteto nuomonės dalis;

               (6)

               vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2012 m. vasario 15 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2012 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2012 m. metinę augimo apžvalgą;

               (7)

               2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti krizės sukeltas socialines pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

               (8)

               2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į jų stabilumo arba konvergencijos programas ir į jų nacionalines reformų programas;

               (9)

               2012 m. balandžio 18 d. Vokietija pateikė savo 2012–2016 m. stabilumo programą, o 2012 m. balandžio 12 d. – savo 2012 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

               (10)

               remiantis pirmuoju 2012 m. Vokietijos pranešimu apie 2008–2011 m., kai buvo taikoma perviršinio deficito procedūra, deficito ir skolos statistiką, 2011 m. valdžios sektoriaus deficitas nesiekė Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės. Be to, remiantis Komisijos tarnybų 2012 m. pavasario prognoze, valdžios sektoriaus deficitas turėtų išlikti mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, o prognozės laikotarpiu toliau mažėti. Todėl vadovaudamasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatomis Komisija gegužės 30 d. priėmė rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinamas sprendimas dėl susidariusio perviršinio deficito pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį (5);

               (11)

               remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos toje programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Stabilumo programos 2012–2013 m. projekcijos iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2012 m. pavasario prognozę dėl ekonomikos augimo tempo, struktūros ir darbo rinkos pokyčių. Stabilumo programos projekcijos, susijusios su ekonomikos augimu vėlesniais metais, iš esmės atitinka Komisijos numatytą Vokietijos potencialų augimo lygį vidutinės trukmės laikotarpiu. Stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – jau 2012 m. pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą, o nuo 2014 m. pasiekti beveik subalansuotą valdžios sektoriaus biudžetą, 2011 m. – gerokai anksčiau nei 2013 m. terminas – pradedant nuo 1,0 % BVP valdžios sektoriaus deficito (taigi mažesnio už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę). Stabilumo programoje nurodytas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – ½ % BVP struktūrinis deficitas (arba menkas nukrypimas nuo 0,5 % BVP), kuris deramai atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus, kad deficitas neviršytų 0,5 % BVP. Gali kilti pavojus deficito ir skolos tikslų įgyvendinimui, visų pirma jei prireiktų papildomų finansų sektoriaus stabilizavimo priemonių. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu (6), Vokietija planuoja per Stabilumo programos laikotarpį laikytis savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, taip pat atsižvelgdama į rizikos vertinimą. Remiantis Stabilumo programoje pateikta informacija, taip pat atsižvelgiant į rizikos vertinimą, valdžios sektoriaus išlaidų augimo lygis, atsižvelgiant į diskrecines pajamų priemones, 2012 m. turėtų viršyti Stabilumo ir augimo pakte nustatytą išlaidų kriterijų, tačiau 2013 m. jis nebūtų viršytas.
               Planuojama, kad bendroji skola 2012 m. padidės 0,8 procentinio punkto iki 82,0 % BVP, o 2013 m. sumažės iki 80 % BVP ir vėliau toliau mažės. Po perviršinio deficito ištaisymo Vokietijoje šiuo metu yra pereinamasis laikotarpis ir, kaip nurodyta jos planuose, ji daro pakankamą pažangą siekdama laikytis Stabilumo ir augimo pakte nustatyto skolos mažinimo kriterijaus;

               (12)

               Federacinė Vyriausybė ėmėsi priemonių gerinti sveikatos priežiūrai skiriamų valstybės lėšų efektyvumą ir pateikė ilgalaikės priežiūros reformos pasiūlymą. Sveikatos priežiūros srityje reikia imtis papildomų priemonių siekiant suvaldyti numatomą tolesnį išlaidų didėjimą. Be to, pasiūlytos ilgalaikės priežiūros reformos nepakanka norint išspręsti tikėtino išlaidų didėjimo ateityje problemą. Dar galima pagerinti mokesčių sistemos veiksmingumą. Federacinė Vyriausybė gerai vykdo savo įsipareigojimą padidinti augimą skatinančias išlaidas švietimui ir moksliniams tyrimams. Tačiau taip pat svarbu, kad žemės ir savivaldybės, kurioms tenka didžiausia švietimui ir moksliniams tyrimams skiriamų išlaidų dalis, užtikrintų tinkamą ir veiksmingą lėšų panaudojimą tose srityse. Pradėjus taikyti naująją konstitucinę „skolos stabdžio“ taisyklę Vokietijos fiskalinė sistema dar labiau sustiprėjo. Tačiau nepadaryta jokia didesnė pažanga įgyvendinant biudžeto taisyklę žemėse;

               (13)

               dėl didelės valstybės paramos finansų sektoriui, kartu su paties sektoriaus koregavimo pastangomis, ir teigiamo Vokietijos ekonomikos atsigavimo poveikio visas sektorius tapo stabilesnis. Nepaisant to, kad bendrai finansų sektorius yra gana stabilus ir nekilo kreditų krizė, vis dar esama trūkumų, ypač struktūrinių problemų kai kuriuose žemių bankuose (Landesbanken): visų pirma trūksta perspektyvaus verslo modelio, silpnos valdymo struktūros, pažeidžiamumas, atsiradęs dėl didelės priklausomybės nuo didmeninio finansavimo;

               (14)

               geri Vokietijos darbo rinkos rezultatai – didinamas užimtumas ir ribojamas nedarbas – ne visoms suinteresuotosioms šalims buvo vienodai naudingi, o didėjant našumui darbo užmokestis didėjo ne visada. Dėl didelio mokesčių pleišto – ypač dėl didelių socialinio draudimo įmokų – kylančios fiskalinės paskatos nedirbti ir toliau trukdo integracijai, pirmiausia mažai uždirbančių asmenų integracijai į darbo rinką. Dažnai dirbami smulkūs darbai, todėl įgyjama mažai teisių į pensiją. Taigi reikia gerinti perėjimą nuo smulkių darbų prie pastovesnių darbo sutarčių. Neseniai įgyvendinta darbo rinkos priemonių reforma turėtų būti paremtos užimtumo galimybės visiems. Didelis Vokietijos uždavinys – gerinti švietimo sistemos veiksmingumą ir socialiai pažeidžiamų asmenų mokymosi rezultatus. Vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu užtikrinant, kad netrūktų kvalifikuotos darbo jėgos, bus labai svarbu mažinti neigiamas demografinių pokyčių pasekmes galimam augimui. Susirūpinimą kelia mažas visą darbo dieną dirbančių moterų skaičius. Fiskalinės paskatos antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui nedirbti, visą dieną veikiančių vaikų priežiūros įstaigų ir visą dieną veikiančių mokyklų trūkumas kliudo moterims dalyvauti darbo rinkoje;

               (15)

               Vokietija tęsia esminę energetikos sistemos reformą. Bendros energetikos sistemos pertvarkymo ekonominės išlaidos turėtų būti kuo labiau apribotos, pagreitinant nacionalinių ir tarpvalstybinių tinklų plėtrą, nuolat didinant klimato ir atsinaujinančių energijos išteklių politikos ekonominį efektyvumą, imantis ryžtingų priemonių siekiant toliau skatinti energijos vartojimo efektyvumą ir didinant konkurenciją energijos rinkose. Atsižvelgiant į Vokietijos centrinę geografinę padėtį, Vokietijos geležinkelių sistema daro didelį poveikį visos Europos geležinkelių sistemai. Konkurencija keleivių ir krovinių vežimo geležinkeliais rinkose išlieka labai silpna, daugiausia dėl to, kad infrastruktūros valdytojų ir geležinkelius kontroliuojančiųjų bendrovių veikla realiai neatskirta. Nepaisant pastaraisiais metais padarytos pažangos, be kita ko, įgyvendinant 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (7) (Paslaugų direktyva), kai kuriuose paslaugų sektoriuose galima skatinti didesnę konkurenciją ir našumo didėjimą;

               (16)

               Vokietija prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plius“. Šie įsipareigojimai, taip pat 2011 m. prisiimti ir įgyvendinami įsipareigojimai yra susiję su užimtumo ir konkurencingumo gerinimu, viešųjų finansų tvarumo didinimu ir finansinio stabilumo stiprinimu. Komisija įvertino, kaip įgyvendinami pagal paktą „Euro plius“ prisiimti įsipareigojimai. Į šio vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta rengiant toliau išdėstytas rekomendacijas;

               (17)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Vokietijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vokietijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (18)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (8) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

         REKOMENDUOJA Vokietijai 2012–2013 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Toliau įgyvendinti patikimą fiskalinę politiką, kad ne vėliau kaip 2012 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas. Siekiant šio tikslo, įgyvendinti numatytą biudžeto strategiją, užtikrinant išlaidų kriterijaus laikymąsi ir pakankamą pažangą laikantis skolos mažinimo kriterijaus. Tęsti augimui palankų konsolidavimą, imantis papildomų priemonių gerinti sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai skiriamų valstybės lėšų efektyvumą ir naudojant neišnaudotas mokesčių sistemos veiksmingumo didinimo galimybes; kiek įmanoma didinti augimą skatinančias išlaidas švietimui ir moksliniams tyrimams visuose valdžios lygmenyse. Visose žemėse baigti nuosekliai įgyvendinti skolos stabdžio taisyklę, užtikrinti savalaikes ir tinkamas stebėsenos procedūras ir koregavimo priemones.

               2.

               Spręsti esamus finansų sektoriaus struktūrinius trūkumus, be kita ko, toliau restruktūrizuojant žemių bankus (Landesbanken), kuriems reikalingas tinkamai finansuojamas gyvybingo verslo modelis, vengiant per didelio finansinio įsiskolinimo mažinimo.

               3.

               Nedarant įtakos biudžetui sumažinti didelį mokesčių pleištą, ypač mažai uždirbantiems asmenims, ir toliau taikyti tinkamas aktyvinimo ir integracijos priemones, visų pirma ilgalaikiams bedarbiams. Sudaryti sąlygas darbo užmokesčiui augti priklausomai nuo našumo. Imtis priemonių, kuriomis būtų gerinami socialiai pažeidžiamų asmenų mokymosi rezultatai, visų pirma sudarant lygias švietimo ir mokymosi galimybes. Palaipsniui šalinti fiskalines paskatas antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui nedirbti ir didinti galimybes naudotis visą dieną dirbančių vaikų priežiūros įstaigų ir mokyklų paslaugomis.

               4.

               Toliau stengtis kuo labiau riboti bendras energetikos sistemos pertvarkymo ekonomines išlaidas, be kita ko, spartinant nacionalinių ir tarpvalstybinių elektros ir dujų tinklų plėtrą. Taikant institucinę struktūrą geležinkelių rinkose užtikrinti veiksmingą konkurenciją. Imtis priemonių siekiant labiau skatinti konkurenciją paslaugų sektoriuose, įskaitant laisvąsias profesijas ir kai kuriuos amatus, ypač statybos sektoriuje.

      Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. SHIARLY

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  Toliau taikomos 2012 metais pagal 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimą 2012/238/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 119, 2012 5 4, p. 47).

      (3)  OL C 212, 2011 7 19, p. 9.

      (4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

      (5)  Tas Tarybos sprendimas 2012/369/ES buvo priimtas 2012 m. birželio 22 d. (OL 179, 2012 7 11, p. 17).

      (6)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos tarnybų perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija ir taikant bendrai sutartą metodiką.

      (7)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

      (8)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


title: 2006 m. rugpjūčio 17 d. Komisijos rekomendacija dėl grūduose ir grūdų produktuose esančių Fusarium toksinų prevencijos ir jų koncentracijos mažinimo   (Tekstas svarbus EEE)

text:
               29.8.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 234/35

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA

   2006 m. rugpjūčio 17 d.
   dėl grūduose ir grūdų produktuose esančių Fusarium toksinų prevencijos ir jų koncentracijos mažinimo
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2006/583/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 211 straipsnio antrą įtrauką,
   kadangi:

               (1)

               Pagal 1993 m. vasario 25 d. Tarybos direktyvą 93/5/EEB dėl valstybių narių pagalbos Komisijai ir dėl jų bendradarbiavimo moksliškai nagrinėjant su maistu susijusius klausimus (1) 2003 m. rugsėjį buvo užbaigta mokslinio bendradarbiavimo (SCOOP) 3.2.10 užduotis „Duomenų apie Fusarium toksinų paplitimą maiste rinkimas ir jų suvartojimo su maistu visų ES valstybių narių lygiu įvertinimas“ (2).
               Šios užduoties rezultatai rodo, kad Fusarium toksinai plačiai paplitę Bendrijos maisto grandinėje. Pagrindiniai su maistu suvartojamų Fusarium toksinų šaltiniai yra iš grūdų, ypač iš kviečių ir kukurūzų, pagaminti produktai. Nors visų gyventojų ir suaugusiųjų su maistu suvartojamas Fusarium toksinų kiekis dažniausiai neviršija atitinkamų toksinų toleruojamos paros dozės (TPD), rizikos grupėse, pvz., kūdikių ir mažų vaikų grupėse, šis suvartojamas kiekis beveik lygus TPD, o kai kuriais atvejais netgi ją viršija.

               (2)

               Ypač deoksinivalenolio suvartojimas su maistu mažų vaikų ir paauglių grupėje yra artimas TPD. Kalbant apie zearalenoną būtina atkreipti dėmesį į grupes, kurios šioje užduotyje nebuvo išskirtos, bet gali reguliariai vartoti daug produktų, kurių užterštumas zearalenonu yra didelis. Kalbant apie fumonizinus, 2003 m. derliaus stebėsenos rezultatai rodo, kad kukurūzai ir kukurūzų produktai gali būti labai užteršti fumonizinais.

               (3)

               2001 m. kovo 8 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 466/2001, nustatančiame didžiausius leistinus tam tikrų teršalų maisto produktuose kiekius (3), nustatyta didžiausia leistina deoksinivalenolio ir zearalenono koncentracija, ir reikalaujama, kad nuo 2007 m. būtų nustatyta didžiausia fumonizinų bei toksinų T-2 ir HT-2 koncentracija grūduose ir grūdų produktuose.

               (4)

               Didžiausia Fusarium toksinų koncentracija grūduose ir grūdų produktuose nustatyta atsižvelgiant į atliktą toksikologinį vertinimą, poveikio vertinimo rezultatus ir tokios koncentracijos pagrįstumą. Tačiau pripažįstama, kad reikia toliau dėti visas pastangas siekiant sumažinti šių toksinų koncentraciją grūduose ir grūdų produktuose.

               (5)

               2006 m. rugpjūčio 17 d. Komisijos rekomendacijoje 2006/576/EB dėl deoksinivalenolio, zearalenono, ochratoksino A, toksinų T-2 ir HT-2 bei fumonizinų paplitimo gyvūnų pašarams skirtuose produktuose (4) rekomenduojama suintensyvinti Fusarium toksinų, esančių kombinuotuose pašaruose ir gyvūnų pašarams skirtuose grūduose ir grūdų produktuose, stebėseną ir pateikiamos orientacinės vertės, skirtos kombinuotų pašarų ir gyvūnų pašarams skirtų grūdų ir grūdų produktų tinkamumui vertinti.

               (6)

               Gyvūnų pašarams skirtų produktų sudėtyje esantys Fusarium toksinai gali turėti toksinio poveikio visoms gyvūnų rūšims ir paveikti žmonių sveikatą, nors skirtingoms gyvūnų rūšims šis poveikis yra skirtingas. Siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir išvengti neigiamo poveikio gyvulininkystei taip pat svarbu apsaugoti gyvūnų pašarams skirtus grūdus ir grūdus nuo Fusarium toksinų, ir kaip galima labiau sumažinti šių toksinų koncentraciją.

               (7)

               Reikėtų skatinti, kad grūdų pramonės grandinėje būtų perimama geroji patirtis siekiant išvengti užteršimo Fusarium toksinais ir sumažinti užkrėtimo šiais toksinais lygį; tai turėtų būti pasiekta taikant vienodus principus visoje Bendrijoje. Įgyvendinus visus principus kaip nustatyta šioje rekomendacijoje, užterštumo lygis turėtų būti dar labiau sumažintas.

               (8)

               Šiuose principuose atsižvelgiama į Maisto kodekso (Codex Alimentarius) komisijos 2003 m. priimtas Darbo tvarkos taisykles dėl grūdų užterštumo mikotoksinais prevencijos ir mažinimo, įskaitant priedus dėl ochratoksino A, zearalenono, fumonizinų ir trichotecenų (Code of Practice for the prevention and reduction of mycotoxin contamination in cereals, including annexes on ochratoxin A, zearalenone, fumonisins and trichothecenes) (CAC/RCP 51-2003),

         REKOMENDUOJA:
   Valstybėms narėms atsižvelgti į priede nustatytus vienodus principus priimant priemones, skirtas grūdų pramonės grandinės subjektams, siekiant kontroliuoti ir reguliuoti grūdų užterštumo Fusarium toksinais lygį.

      Priimta Briuselyje, 2006 m. rugpjūčio 17 d.

            Komisijos vardu

         Markos KYPRIANOU

            Komisijos narys

      (1)  OL L 52, 1993 3 4, p. 18. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

      (2)  Ataskaitą galima rasti Europos Komisijos (Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas) tinklavietėje adresu http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/task3210.pdf

      (3)  OL L 77, 2001 3 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 199/2006 (OL L 32, 2006 2 4, p. 34).

      (4)  OL L 229, 2006 8 23, p. 7.

      PRIEDAS
      GRŪDŲ UŽTERŠTUMO FUSARIUM MIKOTOKSINAIS PREVENCIJOS IR MAŽINIMO PRINCIPAI
      ĮVADAS

                  1.

                  Įvairūs Fusarium genties grybai, kurie yra paprasti dirvožemio grybai, gali pagaminti įvairių trichotecenų klasės mikotoksinų, pvz., deoksinivalenolio (DON), nivalenolio (NIV), toksinų T-2 ir HT-2 ir kai kurių kitų toksinų, pvz., zearalenono ir fumonizinų B1 ir B2. Fusarium grybai dažniausiai aptinkami ant grūdų, auginamų švelnaus klimato regionuose Amerikoje, Europoje ir Azijoje. Kai kurie toksinus gaminantys Fusarium grybai gali pagaminti skirtingą kiekį dviejų ar daugiau iš šių toksinų.

                  2.

                  Nors šiuo metu neįmanoma visiškai sunaikinti mikotoksinais užterštų prekių, siekiama minimaliai sumažinti šių toksinų koncentraciją taikant gerą žemdirbystės praktiką. Šiais principais dėl Fusarium toksinų prevencijos ir jų koncentracijos mažinimo siekiama visoms valstybėms narėms pateikti gaires, į kurias jos atsižvelgtų siekdamos kontroliuoti ir reguliuoti užterštumą šiais mikotoksinais. Siekiant šių principų veiksmingumo, būtina, kad gamintojai kiekvienoje valstybėje narėje prieš taikydami šiuos bendruosius principus atsižvelgtų į konkrečioje vietovėje auginamas kultūras, klimatą ir agronominę praktiką. Svarbu, kad gamintojai suvoktų, jog gera žemės ūkio praktika yra svarbiausias veiksnys, padedantis kontroliuoti grūdų užterštumą Fusarium toksinais; kitas svarbus veiksnys – tai gera gamybos praktika ir jos įgyvendinimas dirbant su žmonių maistui ir gyvūnų pašarams skirtais grūdais, juos sandėliuojant, perdirbant ir platinant. Rengiant nacionalines darbo tvarkos taisykles, pagrįstas bendraisiais principais, ir konkrečias darbo tvarkos taisyklės, skirtas atskiroms grūdų rūšims, bus pagerintas šių darbo tvarkos taisyklių taikymas, visų pirma, kukurūzų atveju.

                  3.

                  Šiais principais apibūdinami veiksniai, skatinantys grūdų kultūrų infekcijas, augimą ir toksinų gamybą grūdų kultūrose ūkiuose, ir veiksnių kontrolės metodai. Būtina pabrėžti, kad konkrečios kultūros sodinimo strategijos ir strategijos, taikomos prieš derliaus nuėmimą ir po derliaus nuėmimo, priklausys nuo vyraujančių klimato sąlygų, atsižvelgiant į konkrečioje šalyje ar regione auginamas kultūras ir taikomą gamybos praktiką. Todėl visi su tiekimo grandine susiję subjektai turėtų patys reguliariai vertinti riziką siekdami nustatyti, kokios apimties priemonių reikia imtis tam, kad būtų išvengta užterštumo Fusarium toksinais arba jis būtų sumažintas.
                  Tokie vertinimai yra ypač reikalingi atsižvelgiant į tai, kokios rūšies kultūra, pvz., kviečiai ar kukurūzai, bus auginami. Skirtingų auginamų kultūrų užkrėtimo būdas ir toksinų susidarymo eiga yra skirtinga ir priklauso nuo agronominių veiksnių. Kultūrų auginimo sistemos, kai į sėjomainą įtraukiami kukurūzai, kelia didelį pavojų. Į tokią sėjomainą įtraukus kviečius ir kitas grūdų kultūras arba jas auginant arti tokių augalų, jas būtina atidžiai kontroliuoti ir stebėti.

                  4.

                  Grūdai gali būti užteršiami Fusarium toksinais dėl kelių veiksnių. Visų šių veiksnių, pvz., oro sąlygų, neįmanoma kontroliuoti vadovaujantis gera praktika. Be to, ne visi veiksniai yra vienodai svarbūs, o užteršimas Fusarium toksinais gali įvykti dėl skirtingų veiksnių sąveikos. Todėl svarbu taikyti integruotą metodą siekiant protingai spręsti visų galimų rizikos veiksnių klausimą. Ypač reikia užkirsti kelią įvairių rizikos veiksnių atsiradimui atsižvelgiant į jų galimą sąveiką.
                  Taip pat labai svarbu, kad būtų teikiama informacija apie ankstesnių metų patirtį, susijusią su Fusarium grybų ir toksinų prevencija ir susidarymu, siekiant ją panaudoti nustatant, kokių priemonių reiktų imtis tam, kad būtų užkirstas kelias Fusarium toksinų susidarymui kitais metais.
                  Turėtų būti nustatytos procedūros dėl tinkamo darbo su žmonių ir (arba) gyvūnų sveikatai galinčiomis kelti pavojų grūdinėmis kultūromis, jas atskiriant, gerinant jų kokybę, jas susigrąžinant arba pakeičiant naudojimo būdą.

                  5.

                  Toliau nustatytuose principuose atsižvelgiama į pagrindinius veiksnius, skirtus pasėlių užteršimo Fusarium toksinais kontrolei. Pagrindiniai veiksniai yra šie: sėjomaina, dirvos priežiūra, rūšies ar hibrido pasirinkimas ir tinkamas fungicidų naudojimas.

            RIZIKOS VEIKSNIAI, Į KURIUOS REIKIA ATSIŽVELGTI, TAIKANT GERĄ ŽEMĖS ŪKIO PRAKTIKĄ
      SĖJOMAINA

                  6.

                  Sėjomaina paprastai yra veiksmingas būdas sumažinti užterštumo riziką priklausomai nuo grybų atmainos ir auginamos kultūros rūšies. Ji ypač veiksmingai padeda sumažinti žiemkenčių užterštumą. Kitos kultūros, išskyrus žolę, nesančios grūdų kultūrose parazituojančios Fusarium rūšies šeimininkai, pvz., bulvės, cukriniai runkeliai, mėlynžiedė liucerna, dobilai ar daržovės, turėtų būti naudojamos sėjomainoje siekiant sumažinti užkrato kiekį laukuose. Smulkiagrūdes kultūras, pvz., kviečius, reikėtų sodinti tik įvertinus riziką užsikrėsti Fusarium grybais.
                  Nustačius sąveiką tarp prieš tai augintos kultūros ir dirvos priežiūros paaiškėjo, kad varpų fuzariozę sukeliančių Fusarium patogenų vystymosi ciklo metu jiems yra svarbios augalo šeimininko liekanos. Auginant kviečius pasėliuose, kuriuose prieš tai buvo auginamas Fusarium spp. šeimininkas, pvz., kukurūzai arba grūdinės kultūros, DON koncentracija buvo didesnė. Itin didelė DON koncentracija buvo nustatyta pasėliuose, kuriuose prieš tai buvo auginami kukurūzai, nes ši kultūra yra Fusarium graminearum, galinčio, kaip yra žinoma, pagaminti didelį DON kiekį, alternatyvus šeimininkas. Tačiau DON koncentracija buvo žymiai mažesnė kviečiuose, auginamuose pasėliuose, kuriuose prieš tai buvo auginamas Fusarium šeimininkas ir kurie buvo ariami, palyginti su kviečių kultūromis, kurios buvo auginamos pasėliuose, kuriuose prieš tai buvo auginamas augalas šeimininkas, bet kurių apdirbimas buvo minimalus.

            RŪŠIES AR HIBRIDO PASIRINKIMAS

                  7.

                  Reikia pasirinkti rūšis ar hibridus, kuriems labiausiai tinka dirvožemis, klimato sąlygos ir taikoma žemės ūkio praktika. Taip bus sumažintas augalams nepalankių sąlygų poveikis ir auginamos kultūros bus atsparesnės grybinei infekcijai. Tik rūšys, rekomenduojamos naudoti konkrečiose valstybėse narėse arba konkrečiose valstybių narių teritorijose, turėtų būti sėjamos tose teritorijose. Jeigu yra galimybė, reikėtų naudoti sėklų rūšis, įgijusias atsparumą vabzdžiams kenkėjams ir sėklose parazituojantiems grybams. Pasirenkant Fusarium infekcijai atsparią rūšį taip pat reikėtų remtis užkrėtimo rizika.

            KULTŪRŲ AUGINIMO PLANAVIMAS

                  8.

                  Kiek tai įmanoma, reikėtų planuoti kultūrų auginimą siekiant išvengti klimato sąlygų, dėl kurių pailgėja auginamų kultūrų brendimo laikotarpis lauke prieš nuimant derlių. Taip pat reikia atsižvelgti į sausros poveikį, nes tai yra rizikos veiksnys, skatinantis užkrėtimą Fusarium grybais.

                  9.

                  Grūdinių kultūrų nereikėtų sėti labai tankiai – auginamas rūšis ir (arba) veisles reikėtų sėti išlaikant rekomenduojamą atstumą tarp eilių ir tarp augalų. Sėklomis prekiaujančios bendrovės galėtų pateikti informacijos apie atstumą tarp sodinamų augalų.

            DIRVOS IR AUGINAMŲ KULTŪRŲ PRIEŽIŪRA

                  10.

                  Apdirbant žemę būtina tinkamai atsižvelgti į erozijos riziką ir tinkamą dirvos priežiūrą. Bet kokia veikla, kai užkrėstų augalų liekanos pašalinamos, sunaikinamos arba užkasamos, pvz., arimas, gali sumažinti Fusarium užkrato kiekį auginsimose kultūrose. Dirvą reikia ruošti taip, kad susidarytų nelygus dirvos ir pasėlių paviršius siekiant skatinti vandens infiltraciją ir mažinti dirvos eroziją bei susijusių maistinių medžiagų išplovimą. Jeigu dirvą ketinama arti, tam tinkamiausias metas sėjomainos sistemoje būtų užauginus vieną Fusarium grybams neatsparią rūšį (prieš auginant kitą Fusarium grybams neatsparią rūšį). Taip pat žr. 7 punktą.

                  11.

                  Jeigu įmanoma, ruošiant dirvą kiekvienai naujai kultūrai reikėtų užarti arba pašalinti senas varpas, stiebus ir kitas derliaus liekanas, kurios galėjo būti arba potencialiai gali būti mikotoksinus gaminančių grybų augimo pagrindu. Siekiant apsaugoti dirvožemį erozijos pažeidžiamose teritorijose gali prireikti taikyti dirvą tausojančią apdirbimo praktiką. Pastaruoju atveju būtina ypatingą dėmesį skirti derliaus liekanų tvarkymui, nes šios liekanos gali būti galimo auginamos kultūros užkrėtimo Fusarium grybais šaltinis; šias augalų liekanas reikėtų kiek įmanoma labiau susmulkinti auginamos kultūros derliaus nuėmimo metu arba po derliaus nuėmimo ir padėti ant dirvožemio, kad jos galėtų lengviau supūti (mulčiavimas).

                  12.

                  Jeigu tik įmanoma, reikėtų vengti augalams nepalankių sąlygų poveikio. Šį poveikį gali sukelti daug veiksnių, įskaitant sausrą, šaltį, maistinių medžiagų nepakankamumą ir kultūrų auginimui skirtų medžiagų naudojimą. Siekiant išvengti augalams nepalankių sąlygų poveikio, atsirandančio, pvz., dėl drėkinimo, reikėtų imtis priemonių, kad būtų sumažintas dėl to galintis kilti užkrėtimo grybais pavojus, pvz., netaikyti purškiamojo drėkinimo žydėjimo metu. Drėkinimas yra labai tinkamas metodas augalams nepalankių sąlygų poveikiui sumažinti tam tikrais augalų auginimo atvejais. Siekiant išvengti augalų nusilpimo, dėl kurio augalai gali užsikrėsti Fusarium grybais, o taip pat sumažinti pasėlių išgulimą, svarbu juos tinkamai aprūpinti maistinėmis medžiagomis. Aprūpinimas maisto medžiagomis turi būti pritaikytas konkrečiai teritorijai ir auginamoms kultūroms.

                  13.

                  Nėra duomenų apie bendrą vabzdžių kontrolės poveikį grūdų kultūrų varpų fuzariozei. Tačiau auginant kukurūzus vykdoma vabzdžių kontrole galima sumažinti Fusarium grybų sukeltą burbuolių puvinį ir dėl šios ligos kukurūzuose atsiradusį fumonizinų kiekį. Sėklų apdorojimas fungicidais yra veiksmingas kovojant su auginamų kultūrų daigų deguliu ir sėklų puviniu, kurie plinta su sėklomis ir per dirvą. Reikėtų kaip galima dažniau taikyti prevencines priemones, kad būtų sumažintas užkrėtimo grybais atvejų skaičius ir vabzdžių daroma žala auginamoms kultūroms, ir, jeigu būtina, toksigeninių Fusarium genties grybų kontrolei galima naudoti patvirtintus ir registruotus insekticidus ir fungicidus remiantis gamintojų rekomendacijomis. Reikėtų taikyti tinkamą praktiką pagal integruotos arba organinės kenkėjų kontrolės programą, jeigu pesticidai naudojami netinkamai. Reikėtų pabrėžti, kad labai svarbu laiku naudoti fungicidus siekiant kontroliuoti užkrėtimą grybais, tai turėtų būti daroma remiantis meteorologų informacija ir (arba) auginamų kultūrų tyrimais. Grybais paprastai užsikrečiama žydėjimo metu, o tai reiškia, kad gali būti pagaminta mikotoksinų. Jeigu vėliau auginamose kultūrose aptinkama grybinė infekcija ir mikotoksinų, tuomet dirbant su grūdais, juos maišant ir naudojant būtina į tai atsižvelgti.

                  14.

                     Fusarium grybų rūšys buvo išskirtos iš įvairių žolių ir plačialapių piktžolių rūšių, ir buvo pastebėta, kad dėl didelio piktžolių tankumo padaugėja užkrėtimo Fusarium grybais atvejų. Auginamų kultūrų pasėliuose augančias piktžoles reikėtų naikinti mechaniniais metodais arba naudojant registruotus herbicidus ar kitas saugias ir tinkamas piktžolių kontrolės priemones.

                  15.

                  Yra duomenų, rodančių, kad nuo javų išgulimo labai priklauso Fusarium grybų toksinų koncentracija grūduose. Todėl derliaus nuėmimo metu išgulusių javų nuimti nereikėtų, ypač jeigu jie yra šlapi ir matyti pirmieji atžėlimo ženklai. Auginamų kultūrų išgulimo galima išvengti reguliuojant sėklų kiekį, racionaliai naudojant trąšas ir tinkamai naudojant augalų augimo reguliatorius. Stiebų nereikia per daug trumpinti.

            DERLIAUS NUĖMIMAS

                  16.

                  Jeigu įmanoma, reikėtų nustatyti didelės rizikos situacijas naudojantis meteorologijos ir ligų stebėsenos tarnybų paslaugomis. Grūdų kokybę reikėtų nustatyti prieš nuimant derlių atsižvelgiant į reprezentacinių mėginių ėmimo ir operatyviai atliktos analizės vietoje trūkumus. Žinant ar įtariant, kad tam tikrose grūdų partijose, pvz., išgulusių kultūrų grūduose, yra didelis užkrėtimo Fusarium grybais lygis, jeigu įmanoma, tas grūdų partijas reikėtų atskirti. Esant galimybei, grūdus reikėtų atskirti remiantis rinkos kokybės reikalavimais, pvz., duonos gaminimo ar gyvūnų pašarų naudojimo reikalavimais, ir auginamų kultūrų derliaus kokybe, pvz., ar kultūros išgulę, drėgnos, švarios ar sausos.

                  17.

                  Jeigu tik įmanoma, grūdų derlių reikėtų nuimti, kai jų drėgnis yra tinkamas. Dėl vėlyvo Fusarium grybų rūšimis užkrėstų grūdų derliaus nuėmimo gali smarkiai padidėti mikotoksinų koncentracija grūduose. Reikia užtikrinti, kad būtų galimybė laiku naudoti grūdų džiovinimo įrenginius, jeigu grūdų derliaus negalima nuimti, kai grūdų drėgnis yra tinkamiausias.

                  18.

                  Reikia pasirūpinti, kad prieš derliaus nuėmimą visi derliui nuimti ir grūdams sandėliuoti reikalingi įrenginiai gerai veiktų. Šiuo svarbiu laikotarpiu sugedus įrenginiams gali nukentėti grūdų kokybė ir susidaryti daugiau mikotoksinų. Ūkyje reikia turėti atsarginių dalių, kad būtų sugaišta kuo mažiau laiko taisant įrenginius. Reikia patikrinti, ar ūkyje yra drėgnio matavimo įrenginys ir ar atlikta jo metrologinė patikra.

                  19.

                  Derliaus nuėmimo metu reikia kaip galima labiau stengtis mechaniškai nepažeisti grūdų ir vengti jų sąlyčio su dirva. Mažuose susiraukšlėjusiuose grūduose gali būti didesnis mikotoksinų kiekis negu normaliuose sveikuose grūduose. Susiraukšlėjusius grūdus galima pašalinti teisingai nustačius kombaino parametrus arba po derliaus nuėmimo jį išvalius ir pašalinus pažeistus grūdus bei kitas medžiagas ir taip sumažinti mikotoksinų koncentraciją. Nors naudojant kai kuriuos sėklų valymo įrenginius, pvz., gravitacinę valymo mašiną, galima pašalinti kai kuriuos pažeistus grūdus, standartiniais valymo metodais besimptominių užkrėstų grūdų neįmanoma pašalinti.

            DŽIOVINIMAS

                  20.

                  Nuimant derlių arba iškart po derliaus nuėmimo reikėtų nustatyti grūdų drėgnį. Paimti mėginiai drėgniui nustatyti turėtų būti kuo labiau reprezentaciniai. Prireikus, grūdus reikėtų kuo skubiau išdžiovinti, kad jų drėgnis atitiktų rekomenduojamą sandėliuojamų grūdų drėgnį. Nuimant drėgnų grūdų, kuriuos reikia džiovinti, derlių, ypač kukurūzų atveju, reikėtų sutrumpinti laikotarpį tarp derliaus nuėmimo ir džiovinimo. Todėl tokiais atvejais reikia planuoti derliaus nuėmimą atsižvelgiant į džiovyklų pajėgumus.

                  21.

                  Grūdus reikia džiovinti taip, kad jų drėgnis būtų mažesnis už pelėsių augimą skatinantį drėgnį sandėliavimo metu. Vandens aktyvumas, mažesnis negu 0,65, paprastai atitinka mažesnį negu 15 % drėgnį. Išsamesnes gaires dėl drėgnio reikėtų pateikti nacionaliniuose kodeksuose atsižvelgiant į vietines sandėliavimo sąlygas. Tai būtina siekiant užkirsti kelią, kad neaugtų įvairios grybų rūšys, kurių gali būti ant šviežių grūdų.

                  22.

                  Jeigu drėgnus grūdus būtina sandėliuoti prieš džiovinimą, atsiranda rizika, kad per kelias dienas pradės augti pelėsiai, ir grūdai gali pradėti kaisti. Grūdus reikėtų džiovinti taip, kad jiems būtų padaryta kuo mažesnė žala. Nuėmus derlių drėgnus grūdus prieš džiovinimą ar valymą reikėtų kuo trumpiau laikyti sukrautus siekiant sumažinti grybų augimo riziką. Prieš džiovinimą grūdus reikėtų vėdinti, kad jie neperkaistų. Jeigu įmanoma, nereikėtų maišyti grūdų partijų, kurių užkrėtimo rizika yra skirtinga.

                  23.

                  Siekiant sumažinti drėgnio pokyčius grūdų partijoje, išdžiovinus grūdus juos galima perkelti į kitas patalpas arba bokštinį aruodą.

            SANDĖLIAVIMAS

                  24.

                  Jeigu grūdai sudėti į maišus, reikėtų pasirūpinti, kad maišai būtų švarūs, sausi ir sudėti ant kilnojamųjų platformų arba kad tarp maišų ir grindų būtų patiestas vandens nepraleidžiantis sluoksnis.

                  25.

                  Jeigu įmanoma, reikėtų užtikrinti, kad oras cirkuliuotų visose grūdų sandėliavimo patalpose ir kad šiose patalpose būtų palaikoma tinkama vienoda temperatūra. Sandėliavimo metu reikėtų reguliariai tikrinti grūdų drėgnį ir temperatūrą. Kvapas gali reikšti, kad grūdai kaista, ypač jeigu sandėlis yra uždaras.

                  26.

                  Reikėtų reguliariai tuo pačiu metu matuoti sandėliuojamų grūdų temperatūrą. Padidėjusi temperatūra gali reikšti, kad grūduose auga mikrobai ir (arba) jie yra apkrėsti vabzdžiais. Reikėtų atskirti akivaizdžiai užkrėstas grūdų derliaus dalis ir nusiųsti mėginius analizei. Po atskyrimo reikėtų sumažinti likusių grūdų temperatūrą ir išvėdinti patalpas. Užkrėstų grūdų nereikėtų naudoti maistui arba pašarų gamybai.

                  27.

                  Siekiant sumažinti vabzdžių ir grybų paplitimą sandėliavimo patalpose, reikėtų taikyti tinkamas ūkio priežiūros procedūras. Jos gali apimti tinkamų registruotų insekticidų, fungicidų ar atitinkamų alternatyvių metodų naudojimą. Reikėtų pasirinkti tik tokias chemines medžiagas, kurios nesukelia nepageidaujamo poveikio ar žalos atsižvelgiant į numatytą galutinę grūdų naudojimo paskirtį, ir tokias medžiagas reikėtų naudoti labai ribotai.

                  28.

                  Tinkamų, patvirtintų konservantų, pvz., organinių rūgščių (propiono rūgšties), naudojimas gali būti naudingas pašariniams grūdams. Propiono rūgštis ir jos druskos pasižymi fungistatiniu poveikiu ir kartais naudojamos drėgniems grūdams konservuoti ūkyje nuėmus derlių, kad prieš apdorojimą grūdai neperkaistų ir nepelytų. Šias medžiagas reikėtų naudoti nedelsiant naudojant tinkamus įrenginius, kad kiekviena grūdų partija būtų vienodai apdorojama tuo pačiu metu užtikrinant tinkamą operatoriaus saugą. Jeigu drėgni grūdai buvo sandėliuojami ir po to apdorojami, panaudojus konservantą nėra garantijos, kad grūdai nebus užkrėsti.

            TRANSPORTAVIMAS IŠ SANDĖLIAVIMO VIETOS

                  29.

                  Transportavimui skirti konteineriai turėtų būti sausi, juose neturėtų būtų akivaizdžių grybų augimo požymių, vabzdžių ar kitų užterštų medžiagų. Prireikus prieš naudojimą arba pakartotinį naudojimą transportavimo konteinerius reikėtų išvalyti ir dezinfekuoti, kad jie būtų tinkami numatytam kroviniui. Galima naudoti registruotus fumigantus arba insekticidus. Iškraunant transportavimo konteinerį reikėtų iš jo pašalinti visą krovinį ir tinkamai išvalyti konteinerį.

                  30.

                  Grūdų siuntas reikėtų apsaugoti nuo papildomos drėgmės naudojant uždengiamus arba sandarius konteinerius arba brezentines medžiagas. Reikėtų vengti temperatūros pokyčių ir veiksmų, dėl kurių ant grūdų gali pradėti kauptis kondensatas – tai gali paskatinti drėgmės susikaupimą, grybų augimą ir mikotoksinų susidarymą.

                  31.

                  Siekiant apsaugoti grūdus nuo vabzdžių, paukščių ir graužikų, transportavimo metu, reikėtų naudoti nuo vabzdžių ir graužikų apsaugą turinčius konteinerius ir kitus tinkamus metodus ir, jeigu būtina, vabzdžius ir graužikus atbaidančias chemines medžiagas, jeigu jos yra patvirtintos numatomai galutinio grūdų naudojimo paskirčiai.


				|

		52012PC0274

			Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/285/ES dėl perviršinio deficito Vokietijoje /* COM/2012/0274 final - 2012/ () */

			   	Rekomendacija
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/285/ES
dėl perviršinio deficito Vokietijoje
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12
dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją,
kadangi:
(1)       2009 m. gruodžio
2 d. Tarybos sprendimu 2010/285/ES[1],
priimtu remiantis Komisijos pasiūlymu pagal Sutarties 126 straipsnio 6
dalį, buvo nustatyta, kad Vokietijoje susidaręs perviršinis
deficitas. Taryba pažymėjo, kad 2009 m. planuojamas valdžios
sektoriaus deficitas buvo 3,7 % BVP ir viršijo Sutartyje
nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o planuojama
bendroji valdžios sektoriaus skola siekė 74,2 % BVP ir viršijo
Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę[2];
(2)       2009 m. gruodžio
2 d., vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir 1997 m.
liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio
deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[3] 3 straipsnio 4 dalimi ir
remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Vokietijai skirtą
rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis būtų
ištaisyta ne vėliau kaip 2013 m. Rekomendacija buvo paskelbta viešai;
(3)       pagal sutarčių
prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4
straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus
duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal 2009 m. gegužės
25 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos
steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito
procedūros taikymo[4]
3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki
balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus
deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;
(4)       svarstydama, ar
reikėtų panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito,
Taryba sprendimą turėtų priimti remdamasi pateiktais duomenimis.
Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti
panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes numatoma, kad prognozės
laikotarpiu deficitas neviršys 3 % BVP ribos[5];
(5)       remiantis Komisijos
(Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14
straipsnį, Vokietijai pateikus pranešimą iki 2012 m. balandžio
1 d. ir remiantis Komisijos tarnybų 2012 m. pavasario prognoze
patvirtinamos šios išvados:
–
2009 m. valdžios sektoriaus deficitas
Vokietijoje sudarė 3,2 % BVP, 2010 m. –
4,3 % BVP, tačiau 2011 m., dvejais metais anksčiau
negu Tarybos nustatytas terminas, buvo sumažintas iki 1 % BVP ir
neviršijo 3 % BVP pamatinės vertės. Deficito mažėjimą
lėmė palankios ciklinės sąlygos, tvirta darbo rinka,
laipsniškas skatinamųjų priemonių atsisakymas, fiskalinis
konsolidavimas ir mažėjantis vienkartinis finansų sektoriaus
stabilizavimo priemonių poveikis deficitui praeitais metais;
–
2012 m. Vokietijos stabilumo programoje planuojama,
kad 2012 m. deficitas sudarys 1 % BVP, o 2013 m.
sumažės iki 0,5 % BVP – tai atitinka pagal Komisijos
tarnybų prognozę numatomą 0,9 % BVP deficitą
2012 m. ir 0,7 % BVP deficitą 2013 m. Taigi deficitas
turėtų išlikti gerokai mažesnis už 3 % BVP pamatinę
vertę. Be to, remiantis Komisijos tarnybų 2012 m. pavasario
prognoze, pagal ciklą pakoreguotas biudžeto deficitas, atėmus
vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, 2012 m. bus
0,4 % BVP, o 2013 m. – 0,3 % BVP. Kartu prognozuojama,
kad valdžios sektoriaus išlaidų, atėmus diskrecines pajamų
priemones, augimo rodiklis 2012 m. viršys, o 2013 m. atitiks
išlaidų kriterijų, kaip numatyta 1997 m. liepos 7 d.
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės
priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei
koordinavimo 5 straipsnio 1 dalyje;
–
2010 m. skolos ir BVP santykis padidėjo
8,6 procentinio punkto ir siekė 83,0 %, visų pirma dėl
nuvertėjusio turto perdavimo „blogiesiems“ bankams vykdant finansų
sektoriaus stabilizavimą. 2011 m. bendroji skola sumažėjo iki
81,2 % BVP, tačiau, remiantis stabilumo programa, dėl euro
zonos stabilizavimo priemonių 2012 m. vėl padidės iki
82,0 % BVP, o 2013 m. sumažės iki 80 % BVP ir
vėliau toliau mažės. Tai iš esmės atitinka Komisijos
tarnybų prognozę, kad 2012 m. skolos ir BVP santykis bus
82,2 %, o 2013 m. – 80,7 %, neatsižvelgiant į galimą
„blogųjų“ bankų likvidavimo naudą;
(6)       pagal Sutarties 126
straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito
panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje
valstybėje narėje ištaisomas;
(7)       Taryba primena, kad nuo
kitų metų po perviršinio deficito ištaisymo Vokietijai taikomas
pereinamasis trejų metų (2012–2014 m.) laikotarpis, kuriuo
reikalavimas pagal skolos kriterijų turėtų būti laikomas
įvykdytu, jei pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 1a
dalį valstybė daro pakankamą pažangą, kad atitiktų
skolos mažinimo kriterijų. Vokietijos stabilumo programoje numatytas
fiskalinis koregavimas užtikrina pakankamą pažangą siekiant atitikti
skolos mažinimo kriterijų iki pereinamojo laikotarpio pabaigos;
(8)       Tarybos nuomone, perviršinis
deficitas Vokietijoje ištaisytas, todėl Sprendimas 2010/285/ES
turėtų būti panaikintas,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Atlikus bendrą vertinimą daroma išvada,
kad perviršinis deficitas Vokietijoje ištaisytas.
2 straipsnis
Sprendimas 2010/285/ES panaikinamas.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei
Respublikai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 125, 2010 5 21, p. 38.
[2]               Vėliau 2009 m. rodikliai buvo patikslinti ir
atitinkamai valdžios sektoriaus deficitas sumažintas iki 3,2 % BVP, o
bendroji skola padidinta iki 74,4 % BVP.
[3]               OL L 209, 1997 8 2, p. 6.
[4]               OL L 145, 2009 6 10, p. 1.
[5]               Remiantis „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo
sąlygomis bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio
gairėmis“, dėl kurių Taryba susitarė 2012 m. sausio
24 d. Žr.
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.