title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Graikijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/29

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Graikijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/08)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Graikija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 25 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Graikijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Graikijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Graikijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  galutiniame plane Graikija turėtų remtis teigiamomis plano projekte nurodytos planuojamos politikos ir priemonių sąsajomis ir nuodugniau išnagrinėti daugiau sunkumų keliančias politikos sąsajas. Viena iš tokių sąsajų yra sinergija pagal priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo aspektą, pvz., planuojamos bioenergijos politikos poveikis į apskaitą įtraukiamam žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje išmetamam ir absorbuojamam teršalų kiekiui. Kita sąsaja – sinergija tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, pvz., paaiškinant, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus ir užtikrinti energijos tiekimo saugumą. Energijos vartojimo efektyvumą taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į energijos nepritekliaus mažinimą. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

                  (14)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą taip pat būtų naudinga įtraukti mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorių, įskaitant priemones pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti, ir išsamesnę analizę, kokią padėtį šis sektoriaus šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, išryškinant sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galinčius kilti sunkumus. Taip pat gali būti naudinga pateikti išsamesnę informaciją apie mažesnį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį dėl veiksmų, susijusių su žiedine ekonomika;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Graikijai grindžiamos Graikijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA GRAIKIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Sudaryti sąlygas laiku ir ekonomiškai efektyviai pasiekti, kad Graikijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant ES 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų 31 %, į galutinį planą, be kita ko, įtraukiant orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, ir nurodyti išsamią ir kiekybiškai išmatuojamą politiką ir priemones, atitinkančias Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytus įpareigojimus. Suderinti plano projekte pasiūlytus atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies šildymo ir vėsinimo sektoriuje tikslus su orientaciniu tikslu, nustatytu Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, o transporto sektoriuje – su tikslu, nustatytu Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje.

                  2.

                  Gerokai padidinti užmojį sumažinti ir galutinės, ir pirminės energijos suvartojimą atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Patikslinti politikos, kurią numatoma įgyvendinti po 2020 m., ypač naujų priemonių, priėmimo ir įgyvendinimo tvarkaraštį. Priemonės, kuriomis siekiama įgyvendinti bendrą taupymo tikslą, turėtų būti pakankamo masto.

                  3.

                  Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones, visų pirma, susijusias su gamtinėmis dujomis. Pateikti vertinimą, kaip infrastruktūros projektai ir regioninis bendradarbiavimas padeda įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, kartu išnaudojant regioninį bendradarbiavimą ir lankstumo užtikrinimo priemones siekiant pasinaudoti mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį atsiveriančiomis galimybėmis modernizuoti Graikijos ekonomiką.

                  4.

                  Įtraukti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama didinti konkurenciją mažmeninėse ir didmeninėse rinkose, vykdant įsipareigojimus pagal Europos stabilumo mechanizmo (ESM) programą siekiant iki 2020 m. sumažinti rinkos senbuvių mažmeninės ir didmeninės rinkos dalis, kad jos neviršytų 50 %. Įgyvendinti tikslinį elektros energijos rinkos modelį ir susieti rinką su kaimyninių šalių rinkomis laikantis pagal priežiūros po programos įgyvendinimo mechanizmą suderintų terminų.

                  5.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., kiekybiškai patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  6.

                  Stiprinti jau gerą regioninį bendradarbiavimą su Bulgarija ir Kipru, taip pat su Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo (CESEC) grupės šalimis. Įgyvendinant iniciatyvą „Švari energija ES saloms“ stiprinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir salų regionais, kuriuose pertvarkant energetiką patiriama panašių geografinių, klimato ir infrastruktūros sunkumų ir atsiveria panašios galimybės. Nagrinėti tarpvalstybinį potencialą ir makroregioninius suderintos energetikos ir klimato politikos aspektus, visų pirma, Adrijos ir Jonijos jūrų regione, siekiant sumažinti regiono anglies pėdsaką ir taikyti ekosisteminį metodą. Regioninio bendradarbiavimo ašis galėtų būti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritys, nes numatoma elektros energijos sistemų pokyčių, kai padidės iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamos elektros energijos dalis – išaugs elektros energijos importas ir eksportas ir reikės didesnio sistemos lankstumo. Be to, išnaudoti dvišalį bendradarbiavimą ir lankstumo užtikrinimo priemones siekiant pasinaudoti mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį atsiveriančiomis galimybėmis modernizuoti Graikijos ekonomiką.

                  7.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  8.

                  Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę pateikiant daugiau kiekybinės informacijos, įskaitant bent privalomą informaciją apie prognozuojamą išmetamą oro teršalų kiekį pagal planuojamą politiką ir priemones.

                  9.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui, gebėjimams ir mokymui. Pateikti išsamesnę informaciją apie teisingo ir sąžiningo perėjimo rėmimo projektus nurodant paramos formą ir iniciatyvų poveikį, taip pat nurodant ryšį su pertvarka anglių pramonės regionuose, regionuose, kuriuose išmetama daug anglies dioksido arba išvystyta pramonė. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 261.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1007 final.

         (5)  COM(2019) 508 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 261.

         (7)  SWD(2019) 261.


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Ispanijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/33

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Ispanijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/09)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Ispanija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. vasario 22 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Ispanijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Ispanijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Ispanijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  su įvairiais aspektais siejami uždaviniai yra glaudžiai susiję tarpusavyje, visų pirma, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir energijos vartojimo efektyvumo srityse. Galutiniame plane Ispanija taip pat turėtų aprašyti planuojamos politikos ir priemonių sąsajas ir, jei įmanoma, įvertinti jas kiekybiškai. Būtų galima sutelkti dėmesį į sinergiją tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, paaiškinant, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus ir užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir koks yra jo ryšys su energijos nepritekliaus problemos sprendimu. Kiti svarbūs elementai, kuriuos reikėtų įtraukti į galutinį planą, yra planuojamos politikos, susijusios su laipsnišku anglimis kūrenamų elektrinių ir atominių elektrinių atsisakymu, įskaitant šalyje turimų branduolinio kuro ciklo įrenginių naudojimo strategiją, sąveika, klimato kaitos rizikos poveikis energijos tiekimui ir didesnio atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo masto poveikis vidaus rinkai. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

                  (14)

                  būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Ispanijai grindžiamos Ispanijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA ISPANIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Sveikintiną Ispanijos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 42 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo, pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Įtraukti orientacinę šio tikslo įgyvendinimo trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai. Pateikti daugiau informacijos apie priemones, kuriomis siekiama sumažinti administracinę naštą, ir apie tai, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose.

                  2.

                  Toliau nagrinėti, kaip esamas priemones reikia toliau plėtoti siekiant laikytis užmojo sutaupyti tiek energijos, kiek tikimasi. Taikant tokias priemones reikės sutaupyti daug daugiau energijos, palyginti su šiuo metu sutaupomu kiekiu, ir reikėtų tinkamai atsižvelgti į sunkumus reikšmingai padidinti sutaupomą kiekį.

                  3.

                  Toliau plėtoti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones, ir kaupti informaciją apie laipsnišką branduolinės energetikos atsisakymą.

                  4.

                  Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos uždavinius ir tikslus, visų pirma, priemones, kuriomis siekiama spręsti problemas, susijusias su numatomu dėl tarifų susidarančiu deficitu elektros energijos ir dujų sektoriuose ir su galimu numatomų priemonių poveikiu. Nustatyti perėjimo prie tik rinka grindžiamų kainų strategiją ir tvarkaraštį.

                  5.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  6.

                  Stiprinti jau gerą regioninį bendradarbiavimą su Prancūzija ir Portugalija, ypač siekiant spręsti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo klausimus, visų pirma susijusius su tarpvalstybinėmis ir tarpregioninėmis jungtimis. Apsvarstyti galimybę sustiprinti su regioniniu bendradarbiavimu susijusias priemones atsinaujinančiųjų išteklių energetikos ir energijos vartojimo efektyvumo srityse.

                  7.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  8.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Konkrečiau kalbant, plane reikėtų įvertinti poveikį anglių pramonės regionams ir regionams, kuriuose išmetama daug anglies dioksido, ir į jį įtraukti nacionalinę energetikos pertvarkos strategiją. Įtraukti atskirą energijos nepritekliaus problemų vertinimą ir susijusius uždavinius arba konkrečią politiką ir priemones, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 262.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD (2019) 1008 final.

         (5)  COM (2019) 509 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 262.

         (7)  SWD(2019) 262.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Prancūzijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/36

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Prancūzijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/10)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Prancūzija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. vasario 15 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Prancūzijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Prancūzijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Prancūzijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  galutiniame plane Prancūzija turėtų atsižvelgti į aspektų sąveiką. Pavyzdžiui, imantis energijos vartojimo efektyvumo didinimo arba elektra varomų transporto priemonių populiarinimo priemonių pavyks sustiprinti energijos tiekimo saugumą, nes sumažės poreikis importuoti naftą ir dujas. Integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte pripažįstama, kad energijos vartojimo efektyvumas yra svarbiausias principas, kuriuo vadovaujamasi vykdant energetikos pertvarką. Įtraukiami tam tikros neigiamos vieno aspekto politikos ir priemonių sąsajos su kito aspekto uždaviniais. Reikia nuodugniai išnagrinėti pikinės apkrovos raidą 2021–2030 m. laikotarpiu ir tiksliai įvertinti energetinį saugumą ir jungtis bei tinkamai nustatyti uždavinius. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; Į galutinį planą galima įtraukti daugiau informacijos apie tai, kokį pavojų klimato kaita gali kelti energijos tiekimui;

                  (14)

                  būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika.

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Prancūzijai grindžiamos Prancūzijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA PRANCŪZIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Padidinti Prancūzijos užmojo lygį, kad 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis įgyvendinant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą būtų bent 33 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (9) I priede, būtų visiškai įgyvendintas ir nuo 2021 m. būtų išlaikytas kaip bazinis lygis, ir paaiškinti, kaip ketinama pasiekti ir išlaikyti tokią bazinę dalį. Integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte pasiūlytus atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir transporto sektoriuje tikslus suderinti atitinkamai su orientaciniu tikslu, nustatytu Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir su transporto tikslu, nustatytu Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje.

                  2.

                  Peržiūrėti pastangas sumažinti pirminės energijos suvartojimą siekiant prisidėti prie bendro Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo įgyvendinimo. Prancūzijos įnašas, susijęs su galutinės energijos suvartojimu, yra pakankamo užmojo. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti išsamią informaciją apie tikėtiną planuojamos politikos ir priemonių poveikį siekiant užtikrinti, kad jų įgyvendinimo mastas būtų pakankamas suvartojamam energijos kiekiui sumažinti tiek, kiek būtina.

                  3.

                  Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones, ir pateikti informaciją apie planuojamus branduolinės energijos gamybos pajėgumus.

                  4.

                  Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama didinti didmeninių rinkų konkurencingumą ir ilgainiui pereiti prie vien tik rinka pagrįstų kainų.

                  5.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., kiekybiškai patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti galutinio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  6.

                  Sustiprinti jau gerą regioninį bendradarbiavimą su Ispanija, Portugalija ir Penkiašalio forumo šalimis (10). Regioninio bendradarbiavimo ašis turėtų būti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritys. Toliau bendradarbiauti su Portugalija ir Ispanija, visų pirma tarpvalstybinių ir tarpregioninių energetikos tinklų jungčių klausimais. Apsvarstyti galimybę sustiprinti su regioniniu bendradarbiavimu susijusias priemones atsinaujinančiųjų išteklių energetikos srityje. Taip pat apsvarstyti galimybę sustiprinti regioninį bendradarbiavimą naujose srityse, pavyzdžiui, vertinant regioninius energijos gamybos pajėgumus ir kartu su kitomis valstybėmis narėmis vykdant bendros svarbos technologijų mokslinius tyrimus ir diegiant inovacijas.

                  7.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  8.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičiaus ir tipų įvertinimą, kad būtų galima įvertinti poreikį nustatyti orientacinį energijos nepritekliaus mažinimo tikslą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 263.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1009 final.

         (5)  COM(2019) 510 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 263.

         (7)  SWD(2019) 263.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

         (9)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

         (10)  Austrija, Belgija, Prancūzija, Vokietija, Liuksemburgas, Nyderlandai ir Šveicarija.


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Kroatijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/40

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Kroatijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/11)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Kroatija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 28 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Kroatijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį Komisijai susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą ir poreikį išvengti rizikos, kad valstybės narės nacionalinis planas bus teikiamas pavėluotai;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Kroatijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Kroatijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  galutiniame plane reikėtų atsižvelgti į įvairių aspektų suderinamumą. Pavyzdžiui, Kroatijos planus stiprinti energetinį saugumą nagrinėjant galimybę didinti šalies angliavandenilių išteklių gavybą reikėtų vertinti atsižvelgiant į uždavinių, susijusių su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu ir principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, įgyvendinimą. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; Kiti pavyzdžiai – bioenergijos naudojimo poveikis į apskaitą įtraukiamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės išmetamam ir absorbuojamam teršalų kiekiui ir klimato kaitos keliamas pavojus energetiniam saugumui;

                  (14)

                  galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų naudinga išsamiau aptarti konkurencingumo, ypač mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriuje, aspektus, taip pat pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Būtų naudinga tuo remiantis nustatyti pamatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką bei priemones jas tinkamai susiejant su įmonių ir pramonės politika; Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Kroatijai grindžiamos Kroatijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA KROATIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Sveikintiną Kroatijos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 36,4 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir padidinti užmojo lygį siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje. Pateikti išsamesnę informaciją ir nurodyti priemones, kuriomis bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose.

                  2.

                  Padidinti savo užmojį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Pagrįsti siūlomą politiką ir priemones poveikio vertinimu, kuriame būtų įvertintas tikėtinas sutaupysimas kiekis, ir pateikti realistišką numatomų priemonių įgyvendinimo tvarkaraštį.

                  3.

                  Nustatyti į ateitį orientuotus ir išmatuojamus rinkos integracijos uždavinius ir tikslus, visų pirma priemones, kuriomis siekiama kurti likvidžias ir konkurencingas didmenines ir mažmenines rinkas, skatinant konkurenciją šalies viduje, pereinant prie vien tik rinka pagrįstų kainų ir panaikinant tarpvalstybinės prekybos kliūtis.

                  4.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  5.

                  Tęsti regioninį bendradarbiavimą nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano klausimais Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo (CESEC) aukšto lygio grupėje. Toks bendradarbiavimas gali būti susijęs, visų pirma, su tolesne energijos vidaus rinkos integracija, sistemos adekvatumo vertinimu, teisingu perėjimu, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos panaudojimu. Nagrinėti tarpvalstybinį potencialą ir makroregioninius suderintos energetikos ir klimato politikos aspektus, visų pirma, Adrijos jūros regione, siekiant sumažinti regiono anglies pėdsaką ir taikyti ekosisteminį metodą.

                  6.

                  Šiuo metu tam tikras transporto sektoriaus ir energijos vartojimo efektyvumo priemones apimančią investicijų išlaidų ir šaltinių analizę papildyti įtraukiant į ją bendrą investicijų, reikalingų šalies ekonomikai modernizuoti įgyvendinant energetikos ir klimato politikos uždavinius, apžvalgą, įskaitant tinkamą nacionalinį, regioninį ir Sąjungos lygmens finansavimą. Taip pat kaip finansavimo šaltinį apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (9).

                  7.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  8.

                  Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę pateikiant daugiau kiekybinės informacijos, įskaitant bent privalomą informaciją apie prognozuojamą išmetamą oro teršalų kiekį pagal planuojamą politiką ir priemones.

                  9.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai be kita ko, pateikiant energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičiaus ir tipų įvertinimą, kad būtų galima įvertinti poreikį nustatyti orientacinį energijos nepritekliaus mažinimo tikslą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 224.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1010 final.

         (5)  COM(2019) 511 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 224.

         (7)  SWD(2019) 224.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

         (9)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Italijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/44

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Italijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/12)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Italija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 8 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Italijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Italijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Italijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  savo galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane Italija turėtų remtis teigiamomis planuojamos politikos ir priemonių, nurodytų jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte, sąsajomis ir išnagrinėti daugiau sunkumų keliančias politikos sąsajas, ypač tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų. Tikimasi išsamesnės informacijos, visų pirma, apie: i) laipsniško anglimis kūrenamų elektrinių atsisakymo padarinius ir tikėtiną dujų reikšmės energijos rūšių derinyje raidą; ii) tai, kaip pasiekti, kad būtų naudojama daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos; iii) Italijos pajėgumų kompensavimo mechanizmo (CRM) poveikį energijos vartotojų mokamoms kainoms; iv) tikėtiną iškastinio kuro subsidijų raidą. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

                  (14)

                  galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų naudinga išryškinti sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir pasauliniu lygmeniu galinčius kilti sunkumus mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriuje, įskaitant sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Būtų naudinga tuo remiantis nustatyti pamatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką bei priemones jas tinkamai susiejant su įmonių ir pramonės politika; Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane taip pat būtų naudinga pateikti išsamesnės informacijos apie mažesnį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį dėl veiksmų, susijusių su žiedine ekonomika;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Italijai grindžiamos Italijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA ITALIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Sveikintiną Italijos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 30 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo, pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Padidinti užmojo lygį siekiant naudoti daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje. Pasiūlyti priemones, kuriomis būtų galima pasiekti Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje nustatytą transporto tikslą. Sumažinti sudėtingumą ir reguliavimo neužtikrintumą ir pateikti išsamesnės informacijos, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose.

                  2.

                  Energijos vartojimo efektyvumo srityje užtikrinti, kad pagrindinėmis politikos priemonėmis, paminėtomis integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte, 2021–2030 m. vis dėlto būtų galima sutaupyti pakankamai energijos. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane ir paskesnėse pažangos ataskaitose tinkamai nurodyti numatomus esamų paramos sistemų atnaujinimus ir patobulinimus. Gerokai juos sustiprinti, kad būtų galima pasiekti nurodytus energijos taupymo tikslus. Atsižvelgiant į didelį neišnaudotą potencialą, toliau dirbti siekiant sustiprinti pastatams (naujiems ir esamiems viešiems ir privatiems pastatams) ir transportui taikomas energijos vartojimo efektyvumo priemones.

                  3.

                  Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones. Vertinant išteklių adekvatumą elektros energijos sektoriuje, atsižvelgti į regioninį kontekstą ir faktinį jungiamųjų linijų ir gamybos pajėgumų potencialą kaimyninėse šalyse. Patikslinti, kokiu mastu dujų sektoriuje numatoma plėtra yra suderinama su deklaruojamais priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslais ir numatomu laipsnišku anglimis kūrenamų šiluminių elektrinių atsisakymu.

                  4.

                  Nustatyti aiškius tikslus, tarpines reikšmes ir tvarkaraštį siekiant įgyvendinti numatytas reformas energetikos rinkose, visų pirma didmeninėse gamtinių dujų rinkose ir mažmeninėse elektros ir gamtinių dujų rinkose.

                  5.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2021–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  6.

                  Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą konsultuotis su kaimyninėmis šalimis ir Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo (CESEC) aukšto lygio grupėje. Toliau nagrinėti tarpvalstybinį potencialą ir makroregioninius suderintos energetikos ir klimato politikos aspektus, visų pirma, Adrijos jūros regione, siekiant sumažinti regiono anglies pėdsaką bei taikyti ekosisteminį metodą ir labiau išnaudoti glaudesnio bendradarbiavimo Viduržemio jūros regione potencialą.

                  7.

                  Išvardyti įgyvendintus veiksmus ir planus laipsniškai atsisakyti energetikos subsidijų, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru.

                  8.

                  Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, be kita ko, įtraukiant kiekybinį įvertinimą.

                  9.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui, gebėjimams ir pajamų pasiskirstymui, be kita ko, regionuose, kuriuose išmetama daug anglies dioksido, ir pramoniniuose regionuose. Papildyti energijos nepritekliaus problemų sprendimo strategiją nurodant konkrečius išmatuojamus tikslus ir pateikiant išsamią informaciją apie finansinius išteklius nurodytai politikai įgyvendinti, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 264.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1011 final.

         (5)  COM(2019) 512 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 264.

         (7)  SWD(2019) 264.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Kipro integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/48

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Kipro integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/13)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Kipras integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 29 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Kipro integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Kiprui skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Kiprui (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  nors plano projekte aprašyta politika ir priemonės, susijusios su visais aspektais, atrodo iš esmės nuoseklios, galutiniame plane Kipras turėtų geriau įvertinti politikos ir priemonių sąsajas. Kipras taip pat turėtų pateikti daugiau informacijos apie priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų sinergiją laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Į analizę galima įtraukti kiekybinius įverčius, taip pat nurodyti galimas neigiamas politikos ir priemonių sąsajas ir paaiškinti, kaip Kipras ketina spręsti šį klausimą. Taip pat galėtų būti naudinga įvertinti didelį poveikį Kipro energetikos sistemai ir kitiems dalykams turinčios atskiros politikos ir priemonių arba atskiros politikos ir priemonių grupių sąveiką ir kompleksinį poveikį. Tai apima politiką, susijusią su visišku konkurencingos elektros energijos rinkos įgyvendinimu, gamtinių dujų įvedimu arba Kipro izoliuotos elektros energetikos sistemos sujungimu. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

                  (14)

                  galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą būtų galima papildyti nurodant išsamesnes priemones sąveikos su žiedine ekonomika potencialui išnaudoti;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Kiprui grindžiamos Kipro integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA KIPRUI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Paaiškinti, kaip planuojama pasiekti 2030 m. tikslą sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 24 %, palyginti su 2005 m., nuodugniau apsvarstant ekonomiškai efektyvią politiką 2021–2030 m., ir kaip numatoma naudoti lankstumo užtikrinimo priemones pastangų pasidalijimo sektoriuose ir į apskaitą įtraukiamuose žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuose. Ypatingą dėmesį galima skirti transportui.

                  2.

                  Gerokai padidinti Kipro užmojo lygį, kad 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų bent 23 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje, deramai atsižvelgus į svarbias aplinkybes ir nacionalinius apribojimus. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant kolektyviai įgyvendinti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, ir sudaryti sąlygas laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir transporto sektoriuje siekiant įgyvendinti atitinkamai orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir transporto tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje. Pateikti išsamesnę informaciją ir nurodyti priemones, kuriomis bus sudaromos sąlygos vartoti pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose.

                  3.

                  Gerokai padidinti savo užmojį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Parengti galutines prognozes ir scenarijus, pagal kuriuos būtų galima įvertinti tikėtiną naujos planuojamos politikos, priemonių ir programų poveikį pirminės ir galutinės energijos suvartojimui kiekviename sektoriuje bent iki 2040 m., įskaitant 2030 m. ir orientacinę trajektoriją nuo 2021 m. Skirti daugiau dėmesio energijos vartojimo efektyvumui transporto sektoriuje numatant šiam sektoriui daugiau priemonių, atsižvelgiant į tai, kad 2030 m. jam teks pusė viso šalyje suvartojamo energijos kiekio.

                  4.

                  Apibrėžti į ateitį orientuotus rinkos integracijos uždavinius ir tikslus, visų pirma dujų sektoriui skirtas priemones, atsižvelgiant į planus artimiausiu metu šalies teritorijoje pradėti tiekti gamtines dujas. Aiškiai ir nuosekliai apibūdinti dabartinę elektros energijos rinkų organizavimo padėtį, atsižvelgiant į vidaus rinkos aspektui skirtoje dalyje aprašytus tikslus ir uždavinius.

                  5.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  6.

                  Stiprinti esamą regioninį bendradarbiavimą su kaimynine Graikija ir kitomis valstybėmis narėmis, be kita ko, vidaus rinkos, energetinio saugumo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo srityse. Stiprinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir salų regionais, kuriuose pertvarkant energetiką patiriama panašių geografinių, klimato ir infrastruktūros sunkumų ir atsiveria panašios galimybės; tai galėtų būti daroma įgyvendinant iniciatyvą „Švari energija ES saloms“.

                  7.

                  Įtraukti išsamų skirsnį, kuriame būtų nustatyti visi investicijų poreikiai pagal aspektus ir jų dalis ir pateiktas aiškus vertinimo metodikos ir tikėtinų nacionalinio, regioninio ir Sąjungos lygmens finansavimo šaltinių aprašymas.

                  8.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  9.

                  Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas ir kiekybiškai įvertintas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai.

                  10.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, apsvarstant, kaip siūloma politika ir priemonėmis, susijusiomis su visais aspektais, tikimasi padaryti poveikį energijos nepritekliaus lygiui, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD (2019) 223.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD (2019) 1012 final.

         (5)  COM (2019) 513 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD (2019) 223.

         (7)  SWD (2019) 223.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).