               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 11 21
            COM(2018) 759 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl euro zonos ekonominės politikos
            {SWD(2018) 467 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl euro zonos ekonominės politikos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)prasideda šešti nepertraukiamo euro zonos ekonomikos augimo metai ir neigiamas gamybos apimties atotrūkis mažėja, tačiau didėja rizika, kad rezultatai bus prastesni, nei prognozuojama, o ekonomikos augimas bus nuosaikus. Potencialus augimas išlieka gerokai mažesnis nei prieš krizę, o skirtumai tarp šalių nemažėja dėl labai skirtingo valstybių narių ekonominio atsparumo. Realiojo darbo užmokesčio augimas tebėra nuosaikus ir kol kas atsilieka nuo našumo pokyčių. Nominalaus darbo užmokesčio augimas ir grynoji infliacija didėja nuolat augant užimtumui, tačiau kai kuriose valstybėse narėse vis dar nepakankamai panaudojama darbo jėga arba egzistuoja didelis nedarbas. Per pastaruosius penkerius metus euro zonoje susidarė didelis einamosios sąskaitos perteklius, siejamas su euro zonos eksporto dinamika ir geresne konkurencine padėtimi, nors šalių skirtumai išorės lygmeniu tebėra dideli. Valstybės narės, kurių išorės deficitas ilgą laiką buvo didelis, vis dar turi dideles neigiamas grynąsias tarptautinių investicijų pozicijas, kurios daro jas pažeidžiamas, nes tokios pozicijos paprastai susijusios su didelėmis privačiojo arba valdžios sektoriaus skolos sankaupomis. Siekiant sėkmingai atkurti pusiausvyrą euro zonoje, būtinas tinkamas finansinio įsiskolinimo mažinimo tempas, palanki augimo ir infliacijos aplinka ir tęsiamos našumui didinti skirtos reformos
                  3
               . Taip pat svarbi palanki paklausos dinamika, o didelį perteklių turinčios šalys taip pat prisidėtų prie pusiausvyros atkūrimo, stiprindamos sąlygas, palaikančias darbo užmokesčio augimą, taip pat viešąsias ir privačiąsias investicijas;

               (2)norint padidinti ilgalaikio augimo potencialą ir įveikti nacionalinius ir regioninius skirtumus, reikia toliau kelti darbo jėgos dalyvavimo lygį, vykdyti augimą skatinančias struktūrines reformas ir investuoti į materialųjį ir nematerialųjį turtą, kad didėtų našumas ir inovacijos, ypač tose valstybėse narėse, kuriose šie rodikliai yra akivaizdžiai mažesni už euro zonos vidurkį. Tai svarbu siekiant stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą euro zonoje;

               (3)siekiant užtikrinti stabilų ir tvarų ekonomikos augimą, itin svarbus makroekonominės politikos (įskaitant pinigų, fiskalinę ir struktūrinę politiką) priemonių derinio euro zonoje nuoseklumas ir pusiausvyra. Pastaraisiais metais Europos Centrinis Bankas ėmėsi netradicinių pinigų politikos priemonių, kad infliacija vėl pasiektų vidutinės trukmės infliacijos tikslą ir kartu būtų skatinamas ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas. Atsižvelgiant į tai, kad pinigų politika laipsniškai normalizuojama, reikia laikytis tinkamai diferencijuotos fiskalinės politikos ir sutelkti dėmesį į struktūrines reformas, kad trumpuoju ir ilguoju laikotarpiais būtų toliau remiamas ekonomikos augimas;

               (4)siekiant stiprinti euro zonos ir jos valstybių narių fiskalinį tvarumą, reikia diferencijuoti nacionalinę politiką visapusiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto ir atsižvelgti į fiskalinio manevravimo galimybę. Nacionalinės fiskalinės politikos koordinavimas pagal bendras fiskalines taisykles yra būtinas tinkamam ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) veikimui. Bendromis fiskalinėmis taisyklėmis siekiama užtikrinti skolos tvarumą nacionaliniu lygmeniu, kartu suteikiant makroekonominio stabilizavimo galimybių. Euro zonos fiskalinės politikos kryptis 2015–2018 m. apskritai buvo iš esmės neutrali ir remiantis Komisijos prognoze numatoma, kad 2019 m. ji taps šiek tiek ekspansinė, nepaisant to, kad gamyba viršija potencialą. Fiskalinių rezervų atkūrimas yra ypač svarbus valstybėse narėse, kuriose valstybės skola vis dar didelė. Tai taip pat sumažintų jų pažeidžiamumą sukrėtimų atveju ir per kitą nuosmukį sudarytų sąlygas automatinių stabilizavimo priemonių veikimui. Padidinus viešąsias investicijas, ypač fiskalinio manevravimo galimybių turinčiose valstybėse narėse, būtų remiamas ekonomikos augimas ir perbalansavimas;

               (5)fiskalinės struktūrinės reformos tebėra labai svarbios didinant fiskalinį tvarumą ir stiprinant ekonomikos augimo potencialą. Geriau veikiančios nacionalinės fiskalinės sistemos, tinkamai vykdomos išlaidų peržiūros ir veiksmingi bei skaidrūs viešieji pirkimai gali padidinti viešųjų išlaidų veiksmingumą ir efektyvumą bei fiskalinės politikos patikimumą. Patobulinus nacionalinių biudžetų (tiek pajamų, tiek išlaidų dalies) struktūrą, be kita ko, nukreipiant išteklius į investicijas, padidėtų valstybių biudžetų poveikis augimui, o ilguoju laikotarpiu išaugtų našumas. Siekiant padidinti mokesčių sistemų efektyvumą ir teisingumą, labai svarbu jas supaprastinti ir modernizuoti, taip pat kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu taikant kovos su agresyviu mokesčių planavimu priemones. Kad gerėtų verslo aplinka ir euro zonos bei valstybių narių ekonominis atsparumas, labai svarbu užtikrinti, kad mokesčių sistemos būtų palankios bendrosios rinkos stiprinimui ir skatintų įmonių tarpusavio konkurenciją. Siekti šio tikslo labai padėtų bendra konsoliduotoji pelno mokesčio bazė;

               (6)svarbūs euro zonos valstybių narių ekonominį atsparumą lemiantys veiksniai yra struktūrinės ir institucinės darbo ir produktų rinkų savybės ir gerai veikiančios viešojo administravimo institucijos. Atsparios ekonominės struktūros užkerta kelią sukrėtimams, turintiems didelį ilgalaikį poveikį pajamoms ir darbo jėgos pasiūlai. Tai gali padėti vykdyti pinigų politiką ir riboti skirtumus, sudarant sąlygas tvariam ir integraciniam augimui. Geresnis struktūrinių reformų, visų pirma nurodytųjų konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, koordinavimas ir įgyvendinimas gali sukelti teigiamą šalutinį poveikį valstybėse narėse ir sustiprinti teigiamą tų reformų poveikį visoje euro zonoje. Reformomis, kuriomis didinama konkurencija produktų rinkose, skatinamas efektyvus išteklių naudojimas ir gerinama verslo aplinka bei institucijų (įskaitant veiksmingą teisingumo sistemą) kokybė, skatinamas euro zonos ir valstybių narių ekonominis atsparumas. Bendroji rinka vis dar turi didelį neišnaudotą potencialą ir būtina siekti jį kuo geriau išnaudoti, ypač finansinių paslaugų, skaitmeninės veiklos, energetikos ir transporto srityse, užtikrinant teisės aktų įgyvendinimą laiku ir geresnį jų vykdymo užtikrinimą;

               (7)Europos socialinių teisių ramsčio dokumente išdėstyta dvidešimt principų, kuriais siekiama puoselėti lygias galimybes, galimybes įsidarbinti, sąžiningas darbo sąlygas, socialinę apsaugą ir įtrauktį. Reformos, kuriomis skatinamas dalyvavimas darbo rinkoje, palaikomas asmenų statuso darbo rinkoje keitimas ir mažinama jos segmentacija, gali padėti skatinti augimą, ekonominį atsparumą ir automatinį stabilizavimą, mažinti nelygybę ir padėti įveikti kintančios ekonomikos iššūkius. Individualizuota parama ieškantiems darbo, besimokantiems ir persikvalifikuojantiems asmenims gali veiksmingai ir laiku paskatinti jų aktyvumą. Prieiga prie aukštos kokybės švietimo ir mokymo yra gyvybiškai svarbi ir reikalauja tinkamų investicijų į žmogiškąjį kapitalą ir įgūdžius, visų pirma kalbant apie žemesnės kvalifikacijos darbuotojus. Tokios reformos ir investicijos didina galimybes įsidarbinti, inovacijas, našumą ir darbo užmokestį vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiais, didindamos euro zonos ekonominį atsparumą ir skatindamos socialinę įtrauktį bei judumą valstybėse narėse ir visoje euro zonoje. Euro zonoje mokesčių našta palyginti didelė ir daugiausia tenka darbo jėgai; perėjimas nuo darbo jėgos apmokestinimo prie mažesnį žalingą poveikį augimui turinčių apmokestinimo bazių, kaip antai nuosavybės, vartojimo ar aplinkosaugos mokesčių, galėtų sustiprinti darbo jėgos pasiūlą ir paklausą. Užimtumo apsaugos teisės aktuose turi būti numatytos sąžiningos ir deramos darbo sąlygos visiems darbuotojams, ypač atsižvelgiant į atsirandančias naujas užimtumo formas ir naujų rūšių sutartis, kurios suteikia naujų galimybių, bet taip pat kelia spręstinų uždavinių, susijusių su darbo vietos garantijomis ir socialine apsauga. Veiksmingos ir tvarios socialinės apsaugos sistemos taip pat labai svarbios siekiant užtikrinti pakankamas pajamas ir galimybę gauti kokybiškas paslaugas. Be to, siekiant skatinti dalyvavimą darbo rinkoje, esminis vaidmuo tenka pensijų reformoms ir profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros politikai. Nebūtini profesinio, sektorinio ir geografinio judumo apribojimai gali trukdyti perskirstyti išteklius valstybėse narėse ir visoje euro zonoje. Labai svarbu, kad įgyvendinant užimtumo, socialines ir susijusias ekonomines reformas dalyvautų socialiniai partneriai;

               (8)nors po krizės euro zonos finansų sektoriaus atsparumas sustiprėjo, vis dar reikia spręsti pažeidžiamumo problemą. Privačiojo sektoriaus skola išlieka didelė, o mokesčių sistemose vis dar išlieka įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas. Gerokai padidinus vyriausybės obligacijų pelningumą kyla pavojus, kad sumažės bankų kapitalas ir neigiamas šalutinis poveikis pasijus visoje euro zonoje. Bankų pelningumui spaudimą toliau daro poreikis pritaikyti bankų verslo modelius, žemos palūkanų normos ir didėjanti konkurencija su kitų formų finansavimu. Neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis mažėja – didesniu tempu valstybėse narėse, kuriose jų yra daugiau. Vis dėlto nacionaliniai neveiksnių paskolų rodikliai, kurie tebėra daug didesni už euro zonos vidurkį, reikalauja tolesnių pastangų. 2018 m. kovo mėn. Komisija pateikė rizikos mažinimo priemonių, kuriomis siekiama spręsti įsisenėjusias neveiksnių paskolų problemas ir vengti jų kaupimosi ateityje, rinkinį, kurį visą turėtų priimti Parlamentas ir Taryba. Siekiant baigti kurti bankų sąjungą labai svarbu iki 2018 m. pabaigos priimti 2016 m. lapkričio mėn. priemonių bankų sektoriuje rinkinį, kad įgyvendinant tarptautiniu mastu sutartas normas dėl kapitalo rezervų ir likvidumo bankuose būtų toliau mažinama rizika. Po sunkių kovos su pinigų plovimu taisyklių pažeidimų Komisija pasiūlė sustiprinti Europos bankininkystės instituciją ir bendradarbiavimą priežiūros srityje, kad būtų padidintas šios srities reguliavimo sistemos veiksmingumas. Didelė pažanga padaryta kuriant bankų sąjungą, tačiau ji dar nebaigta kurti. Tai, kad nėra bendros indėlių garantijų sistemos ir Bendro pertvarkymo fondo bendros finansinio stabilumo stiprinimo priemonės, menkina bankų sąjungos galimybes nutraukti bankų sąsają su valstybėmis;

               (9)siekiant sustiprinti EPS struktūrą reikia pirmumo tvarka baigti kurti bankų sąjungą ir kapitalo rinkų sąjungą, tačiau taip pat imtis veiksmų dėl visų Komisijos parengto EPS veiksmų plano laikotarpiui iki 2024 m. elementų. Turint omenyje bendrą pinigų politiką ir decentralizuotą fiskalinę politiką, reikia labiau dalintis rizika, atsižvelgiant į pažangą, padarytą mažinant riziką. 2017 m. gruodžio mėn. ir 2018 m. gegužės mėn. Komisija paskelbė pasiūlymų rinkinius, kuriais nustatomi tolesni EPS užbaigimo veiksmai, įskaitant Europos investicijų stabilizavimo priemonę ir Reformų rėmimo programą (siūlomą pagal daugiametę finansinę programą). Pasiūlymai grindžiami 2017 m. gegužės mėn. diskusijoms skirtu dokumentu dėl EPS stiprinimo ir 2015 m. birželio mėn. Penkių pirmininkų pranešimu. Atsižvelgiant į 2018 m. birželio mėn. euro zonos finansų ministrų susitarimą, reikia priimti politinius sprendimus ir imtis konkrečių veiksmų dėl bankų sąjungos, be kita ko, pradėti politines derybas dėl Europos indėlių garantijų sistemos ir toliau stiprinti Europos stabilumo mechanizmą, kuris vadovų sutarimu turėtų tapti Bendro pertvarkymo fondo finansinio stabilumo stiprinimo priemone. Visos šios reformos padės sustiprinti tarptautinį euro vaidmenį, kad jis labiau atitiktų euro zonos ekonominę ir finansinę svarbą pasaulyje. Svarbu, kad apie jas būtų atvirai ir skaidriai kalbama su euro zonai nepriklausančiomis valstybėmis narėmis;

               (10)dėl šios rekomendacijos užimtumo ir socialinių aspektų konsultuotasi su Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu,

               REKOMENDUOJA euro zonos valstybėms narėms 2019–2020 m. laikotarpiu atskirai ir kartu imtis šių veiksmų Euro grupėje:

               1. Stiprinti bendrąją rinką, gerinti verslo aplinką ir vykdyti ekonominį atsparumą didinančias produktų ir paslaugų rinkos reformas. Mažinti išorės skolą ir vykdyti reformas, kuriomis būtų didinamas našumas euro zonos valstybėse narėse, kuriose susidaręs einamosios sąskaitos deficitas, ir stiprinti darbo užmokesčio augimą skatinančias sąlygas, atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį, ir įgyvendinti investicijas skatinančias priemones euro zonos valstybėse narėse, kuriose susidaręs didelis einamosios sąskaitos perteklius.

               2. Atkurti fiskalinius rezervus euro zonos šalyse, kuriose valstybės skolos lygis aukštas, remti viešąsias ir privačiąsias investicijas ir gerinti viešųjų finansų kokybę ir struktūrą visose šalyse.

               3. Perkelti dalį mokesčių naštos nuo darbo jėgos ir stiprinti švietimo sistemas ir investicijas į įgūdžius, taip pat didinti aktyvios darbo rinkos politikos, kuria remiamas judėjimas darbo rinkoje, veiksmingumą. Spręsti darbo rinkos segmentacijos problemą ir užtikrinti tinkamas socialinės apsaugos sistemas visoje euro zonoje.

               4. Užtikrinti Bendro pertvarkymo fondo finansinio stabilumo stiprinimo priemonės veikimą, sukurti Europos indėlių garantijų sistemą ir stiprinti Europos reguliavimo ir priežiūros sistemą. Skatinti tvarkingą didelio privačiojo sektoriaus įsiskolinimo mažinimą. Greitai sumažinti neveiksnių paskolų lygį euro zonoje ir užkirsti kelią jų kaupimuisi, be kita ko, šalinant įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą.

               5. Greitai padaryti pažangą baigiant kurti ekonominę ir pinigų sąjungą, taip pat siekiant sustiprinti tarptautinį euro vaidmenį, atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymus, įskaitant pasiūlymus dėl finansų sektoriaus, taip pat dėl Reformų rėmimo programos ir Europos investicijų stabilizavimo priemonės pagal pasiūlymą dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)

                        Europos Komisija (2018 m.), 2019 m. įspėjimo mechanizmo ataskaita.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 01 08
            COM(2018) 1 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Maroko Karalyste dėl Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo sudarymo
            {SWD(2018) 1 final}{SWD(2018) 2 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Komisija siūlo derėtis dėl Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo, sudaryto su Maroko Karalyste, naujo protokolo, kuris atitiktų Sąjungos laivyno poreikius ir derėtų su Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos ir su 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadomis dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Dabartinis Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas įsigaliojo 2007 m. vasario 28 d.
                  1
                Šis susitarimas įgyvendintas dviem iš eilės priimtais protokolais, pagal kuriuos Sąjungos laivams, žvejojantiems pelagines ir demersines žuvis, prieiga prie Maroko žvejybos zonos buvo suteikta iki 2011 m. gruodžio 14 d., t. y. dienos, kurią nutrauktas antrojo įgyvendinimo protokolo galiojimas, nes jo sudarymui nepritarė Parlamentas. EP išreiškė abejonių dėl pasiūlytos priemonės tvarumo, ekonomiškumo ir tarptautinio teisėtumo. Trečiasis protokolas, kuriame atsižvelgta į EP įvardytas problemas, buvo sudarytas 2014 m.
                  2
                ir nustos galioti 2018 m. liepos 14 d.

               Netoli ES esančios Maroko žvejybos zonos, kuriose gausu žuvų išteklių, yra labai svarbi tiek Ispanijos ir Portugalijos laivų vykdomos tradicinės smulkiosios, tiek labiau nutolusių valstybių narių pramoninių laivynų vykdomos žvejybos vieta. Šios žvejybos zonos apima tiek vandenis, į kuriuos Marokas turi suverenias teises, tiek Maroko jurisdikcijai priklausančius vandenis, įskaitant jo de facto administruojamus Vakarų Sacharos priekrantės vandenis (siekiant įrodyti dabartinio protokolo socialinę ir ekonominę naudą vietos gyventojams, jame nustatyti specialūs ataskaitų teikimo mechanizmai).

               Pagal Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimą su Maroku 11-os valstybių narių laivams leidžiama vykdyti šešių skirtingų kategorijų žvejybą, kurią vykdant žvejojamos smulkiosios pelaginės, demersinės ir toli migruojančios žuvys. Maroko žvejybos zona yra smulkiųjų pelaginių žuvų C ištekliaus paplitimo rajono, kuris apima į dvišalių tausaus žvejybos partnerystės susitarimų (TŽPS) tinklą įtrauktus Mauritanijos, Senegalo ir Bisau Gvinėjos vandenis, šiaurinė riba.

               TŽPS padeda tarptautiniu mastu propaguoti BŽP tikslus užtikrinant, kad Sąjungos žvejybos veikla, vykdoma ne jos vandenyse, būtų grindžiama tokiais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę. Be to, TŽPS padeda stiprinti Europos Sąjungos poziciją tarptautinėse ir regioninėse žvejybos organizacijose, visų pirma Tarptautinėje Atlanto tunų apsaugos komisijoje (ICCAT). Galiausiai TŽPS grindžiami patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir padeda laikytis tarptautinių priemonių, įskaitant kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba priemones.

               Ypatingas dėmesys bus skiriamas Marokui skirtos finansinės kompensacijos, kuria remiamas darnus žvejybos valdymas, panaudojimui ir įgyvendinimui, visų pirma atsižvelgiant į 2015 m. Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 11 dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimų pateiktas rekomendacijas.

               •Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Derybos dėl žvejybos protokolo su Maroko Karalyste atitinka kaimyninėms šalims skirtus ES išorės veiksmus ir su pagarba demokratijos principams bei žmogaus teisėms susijusius Sąjungos tikslus.

               Per visą derybų procesą bus konsultuojamasi su visomis suinteresuotomis Komisijos tarnybomis bei EIVT, derybas rems kompetentinga ES delegacija.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Teisinis sprendimo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktos dalies (Sąjungos išorės veiksmai) V antraštinės dalies (tarptautiniai susitarimai) 218 straipsnis, kuriame nustatyta derybų dėl ES susitarimų su trečiosiomis šalimis ir šių susitarimų sudarymo tvarka.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Netaikoma. Kompetencija išimtinė.

               •Proporcingumo principas

               Šis sprendimas yra proporcingas siekiamam tikslui.

               •Priemonės pasirinkimas

               Priemonė numatyta SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalyse.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimai / tinkamumo patikros

               2017 m. Komisija ex post ir ex ante įvertino galimybę atnaujinti Žuvininkystės sektoriaus susitarimo su Maroko Karalyste protokolą. Vertinimo išvados išdėstytos atskirame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente
                  3
               .

               Vertinimo ataskaitoje pateikta išvada, kad ES laivynai ir toliau itin suinteresuoti žvejyba Maroko vandenyse. Atnaujintas protokolas taip pat padės stiprinti stebėseną, kontrolę bei priežiūrą ir gerinti žvejybos valdymą regione. Vertinimo rezultatai rodo, kad Marokui atnaujinti tą protokolą naudinga ir dėl pagal jį mokamo finansinio įnašo, kuriuo prisidedama prie Maroko žuvininkystės sektoriaus plėtros strategijos „Halieutis“ įgyvendinimo, svarbos. Marokas pareiškė norą pradėti derybas su ES dėl atnaujinto protokolo.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Atliekant vertinimą konsultuotasi su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pramonės atstovus ir pilietinės visuomenės organizacijas, visų pirma Tolimojo plaukiojimo laivyno patariamoje taryboje.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

               Netaikoma.

               •Reglamentavimo kokybė ir paprastinimas

               Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

               Sprendimo priede pateiktuose siūlomuose derybiniuose nurodymuose rekomenduojama įgalioti pradėti derybas ir įtraukti nuostatą, kuria leidžiama sustabdyti to protokolo taikymą tuo atveju, kai pažeidžiamos žmogaus teisės ir demokratijos principai.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Naujojo protokolo poveikis biudžetui apima ir Maroko Karalystei mokėtiną finansinį įnašą. Atitinkamos biudžeto lėšos (įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai) kiekvienais metais turi būti įtraukiamos į tausios žvejybos partnerystės susitarimams skirtą eilutę (11 03 01) ir atitikti finansinį programavimą pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą. Metinės įsipareigojimų ir mokėjimų sumos, įskaitant rezervo eilutę, skirtą metų pradžioje nespėjusiems įsigalioti protokolams, nustatomos pagal kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą
                  4
               .

               Tikimasi, kad derybos bus užbaigtos iki dabartinio protokolo galiojimo pabaigos, t. y. iki 2018 m. liepos 14 d.

               5.KITI ASPEKTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo tvarka

               Tikimasi, kad derybos prasidės 2018 m. pradžioje.

               •Išsamus konkrečių šio pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Komisija rekomenduoja, kad:

               - Taryba įgaliotų Komisiją pradėti ir vesti derybas su Maroko Karalyste dėl Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo naujojo protokolo sudarymo;

               - Komisija būtų paskirta ES derybininke šiuo klausimu;

               - Komisija šias derybas vestų konsultuodamasi su specialiuoju komitetu pagal Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo išdėstytas nuostatas;

               - Taryba patvirtintų prie šios rekomendacijos pridedamus derybinius nurodymus.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Maroko Karalyste dėl Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

               kadangi turėtų būti pradėtos derybos su Maroko Karalyste siekiant sudaryti naują Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu derėtis su Maroko Karalyste dėl Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo atnaujinimo.

                2 straipsnis

               Šios derybos vedamos konsultuojantis su Tarybos paskirtu specialiuoju komitetu ir laikantis priede išdėstytų derybinių nurodymų.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 78, 2007 3 17, p. 31.

                     (2)

                        OL L 349, 2013 12 21, p. 1.

                     (3)

                        Evaluation rétrospective et prospective du Protocole à l'accord de partenariat dans le domaine de la pêche durable entre l'Union européenne et le Royaume du Maroc. Galutinė ataskaita, 2017 m. rugsėjo mėn. (F&S, „Poseidon“ ir „Megapesca“).

                     (4)

                        40 skyrius (rezervo eilutė 40 02 41) pagal tarpinstitucinį susitarimą dėl daugiametės finansinės programos (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2018 01 08
            COM(2018) 1 final
            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos
            dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Maroko Karalyste dėl Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo sudarymo
            {SWD(2018) 1 final}{SWD(2018) 2 final}

               PRIEDAS

               Derybiniai nurodymai

               –Derybų tikslas – sudaryti Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo protokolą laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos ir 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl 2011 m. liepos 13 d. Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto.

               –Naujuoju protokolu siekdama skatinti tausią ir atsakingą žvejybą, prisidėti prie griežto tarptautinės teisės laikymosi ir kartu užtikrinti abipusę naudą ES ir Marokui, Komisija derybose sieks šių tikslų:

               ·užtikrinti prieigą prie vandenų, į kuriuos Maroko Karalystė turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, įskaitant vandenis, esančius į pietus nuo 27°40‘ šiaurės platumos, gauti ES laivyno laivams, žvejojantiems smulkiąsias pelagines, demersines ir toli migruojančias žuvis, būtinus žvejybos tuose vandenyse leidimus ir taip, be kita ko, išlaikyti tausios žvejybos partnerystės susitarimų, kuriais gali naudotis ES veiklos vykdytojai, tinklą;

               ·atsižvelgti į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas ir atitinkamus susijusių regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) priimtus valdymo planus, kad būtų užtikrinamas aplinkosauginis žvejybos veiklos tvarumas ir tarptautiniu mastu skatinamas vandenynų valdymas. Žvejybos veikla turėtų būti nukreipta tik į turimus išteklius, atsižvelgiant į vietinio laivyno žvejybos pajėgumą ir kartu atkreipiant ypatingą dėmesį į tai, kad kai kurie susiję ištekliai yra daugiateritoriai arba juos sudaro toli migruojančių rūšių žuvys;

               ·siekti gauti adekvačią šių žvejybos išteklių dalį, visiškai atitinkančią ES laivyno interesus, atsižvelgiant į tai, kad šie ištekliai domina ir kitus užsienio laivynus, ir užtikrinti, kad visiems užsienio laivynams būtų taikomos tos pačios techninės sąlygos;

               ·užtikrinti, kad galimybės vykdyti žvejybą būtų grindžiamos ES laivyno veikla tame regione, atsižvelgiant į turimus naujausius ir patikimiausius mokslinius vertinimus;

               ·užmegzti dialogą siekiant stiprinti sektoriaus politiką, kad būtų skatinamas atsakingos žuvininkystės politikos įgyvendinimas atsižvelgiant į šalies vystymosi tikslus, visų pirma susijusius su žvejybos valdymu, kova su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, žvejybos veiklos kontrole, stebėsena bei priežiūra ir mokslinių rekomendacijų teikimu;

               ·įtraukti nuostatą dėl žmogaus teisių ir demokratijos principų pažeidimų pasekmių;

               ·įtraukti atitinkamus mechanizmus, kuriais užtikrinama, kad Komisija būtų pakankamai informuota apie geografinį paramos sektoriui, skiriamos pagal šį protokolą, panaudojimo pasiskirstymą ir prisidėtų prie jo ir taip galėtų tinkamai užtikrinti šio protokolo naudą savivaldos teisės neturinčios Vakarų Sacharos teritorijos gyventojams;

               ·Protokole visų pirma turėtų būti nustatyta:

               ·pagal kategorijas suskirstytos Europos Sąjungos laivams suteiktinos žvejybos galimybės,

               ·finansinė kompensacija bei jos mokėjimo sąlygos ir

               ·mechanizmai, padedantys veiksmingai įgyvendinti paramą sektoriui ir vykdyti reguliarią jos stebėseną.

               –Kad žvejybos veikla nenutrūktų, į naująjį protokolą turėtų būti įtraukta nuostata dėl laikino taikymo.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 20.11.2017
            COM(2017) 670 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo Komisija įgaliojama pradėti derybas su Šveicarijos Konfederacija dėl susitarimo, kuriuo nustatomos Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos GNSS agentūros veikloje sąlygos

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.REKOMENDACIJOS APLINKYBĖS

               •Rekomendacijos pagrindimas ir tikslai

               Reglamentu (ES) 912/2010
                  1
                buvo įsteigta Europos GNSS agentūra (toliau – Agentūra). Jai paskirtos svarbios saugumo ir rinkodaros užduotys, susijusios su Europos GNSS programomis („Galileo“ ir EGNOS), Europos Komisija jai taip pat patikėjo programų valdymo užduotis, susijusias su programų vykdymu.

               Agentūros veikloje gali dalyvauti trečiosios šalys, jeigu Sąjunga ir atitinkama valstybė sudaro tarptautinį susitarimą. Norvegija yra pirmoji ne ES šalis, kuri jau dalyvauja Agentūros veikloje.

               Būdama Europos kosmoso agentūros nare nuo XX a. dešimto dešimtmečio, Šveicarija prisideda prie Europos GNSS programų EGNOS ir „Galileo“ ir jose dalyvauja kaip ilgametė partnerė. Kai kuriuose palydovinės navigacijos technologijų sektoriuose Šveicarijos pramonė turi specifinių, kartais išimtinių techninių žinių. Šveicarijoje veikia EGNOS antžeminė stotis.

               2008 m. pakeitus ES GNSS programų profilį ES ir Šveicarijos bendradarbiavimas grindžiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos bendradarbiavimo susitarimu dėl Europos palydovinės navigacijos programų (toliau – GNSS bendradarbiavimo susitarimas), kuris pasirašytas 2013 m., o nuo 2014 m. sausio 1 d. taikomas laikinai
                  2
               .

               GNSS bendradarbiavimo susitarimo 16 straipsnyje nustatyta, kad „Šveicarija turi teisę dalyvauti Europos GNSS agentūros veikloje sąlygomis, kurios turi būti nustatytos Europos Sąjungos ir Šveicarijos susitarime. Tos derybos prasideda, kai tik Šveicarija pateikia atitinkamą prašymą, o Europos Sąjunga baigia reikiamas savo procedūras.“

               2014 m. gegužės 20 d. raštu Šveicarija pateikė prašymą dalyvauti Agentūros veikloje.

               Todėl šiame dokumente rekomenduojama pradėti derybas su Šveicarija siekiant sudaryti susitarimą, kuriuo nustatomos Šveicarijos dalyvavimo Europos GNSS agentūros veikloje sąlygos.

               Tikimasi, kad toks dalyvavimas dar labiau sustiprins ilgametę ES ir Šveicarijos partnerystę palydovinės navigacijos srityje.

               2014–2017 m. laikotarpiu Šveicarija Europos GNSS programoms skyrė apie 240 mln. EUR.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Agentūra
                  3
               , 23 straipsnyje nustatyta, kad „Agentūros veikloje gali dalyvauti trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos. Tokio dalyvavimo tvarka ir sąlygos nustatomos Europos Sąjungos ir tos trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos susitarime, laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnyje nustatytos tvarkos.“

               GNSS bendradarbiavimo susitarimo 16 straipsnyje nustatyta, kad „Šveicarija turi teisę dalyvauti Europos GNSS agentūros veikloje sąlygomis, kurios turi būti nustatytos Europos Sąjungos ir Šveicarijos susitarime.“

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) yra svarbūs Europos Sąjungos politikos elementai siekiant užtikrinti visapusišką sausumos, jūros ir oro transporto infrastruktūros integraciją, kad navigacija vyktų saugiai, integruotai, taupant išteklius ir tausojant aplinką. Sistemos priklauso tarptautinei strategijai dėl Europos GNSS, skirtai skatinti sudaryti bendradarbiavimo susitarimus dėl palydovinės navigacijos su įvairiomis šalimis, įskaitant ir Šveicariją.

               Rekomendaciniais derybiniais nurodymais siekiama leisti Šveicarijai, kuri yra svarbi Europos GNSS programų partnerė, dalyvauti Agentūros veikloje. Šiuo tikslu Šveicarijai reikia suteikti tam tikras teises ir nustatyti tam tikras pareigas, susijusias su dalyvavimu Agentūros veikloje.

               Rekomendacijoje nenumatoma perduoti Šveicarijai nuosavybės teisių arba teisės priimti sprendimus.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Šio pasiūlymo tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti. Agentūra yra pagal Sąjungos teisę įsteigta Sąjungos įstaiga, todėl viena atskira valstybė narė negali leisti trečiosioms šalims dalyvauti Agentūros veikloje. Šiuo atveju toks dalyvavimas turėtų būti reguliuojamas Sąjungos sudarytu tarptautiniu susitarimu. Susitarimas apsiriboja dalykais, kurie yra būtini siekiant leisti Šveicarijai dalyvauti Agentūros veikloje.

               •Proporcingumo principas

               Netaikoma.

               •Pasirinkta priemonė

               Tarptautinis susitarimas yra vienintelė priemonė, ES mastu užtikrinanti suderinamumą ir teisinį tikrumą dėl Šveicarijos dalyvavimo Agentūros veikloje. Sutartyje nenumatyta kitų pagrįstų galimybių santykiams su trečiosiomis šalimis reguliuoti.

               Be to, pagal Reglamento (ES) Nr. 912/2010 23 straipsnį irgi reikalaujama sudaryti tarptautinį susitarimą.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

               Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Dėl šios iniciatyvos Komisija konsultavosi su ES valstybėmis narėmis. Buvo pripažinta, kad tokia iniciatyva yra naudinga Sąjungai, ypač būsimam Europos GNSS programų įgyvendinimui ir Agentūros veikimui.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Netaikoma.

               Poveikio vertinimas

               Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

               Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

               Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Šveicarija turėtų finansiškai prisidėti prie Agentūros biudžeto, kad padengtų visas išlaidas, susijusias su savo dalyvavimu Agentūros veikloje.

               Todėl Sąjungos biudžetui nebus padarytas finansinis poveikis.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Netaikoma.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

               Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Pastaraisiais metais Europos Komisija ir Šveicarija kelis kartus aptarė, kaip įforminti Šveicarijos dalyvavimą Agentūros veikloje.

               Sudarius GNSS bendradarbiavimo susitarimą Šveicarijai leidžiama dalyvauti Europos GNSS programos komitete kaip stebėtojai be balsavimo teisės.

               Numatomu susitarimu Šveicarijai neturėtų būti leidžiama dalyvauti paslaugoms valstybinėms institucijoms skirtuose forumuose, darbo grupėse arba diskusijose.

               Galiausiai į susitarimą turėtų būti įtrauktas mechanizmas, leidžiantis lanksčiai keisti nuostatas atsižvelgiant į naujus pokyčius, pvz., su Agentūra susijusius būsimus ES teisės aktus.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo Komisija įgaliojama pradėti derybas su Šveicarijos Konfederacija dėl susitarimo, kuriuo nustatomos Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos GNSS agentūros veikloje sąlygos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti susitarimą su Šveicarijos Konfederacija, kuriuo nustatomos Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos GNSS agentūros veikloje sąlygos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu vesti derybas dėl tarptautinio susitarimo su Šveicarijos Konfederacija, kuriuo nustatomos Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos GNSS agentūros veikloje sąlygos.

               2 straipsnis

               Priede yra nustatyti derybiniai nurodymai.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su [to be added by the Council: name of the Committee composed of the representatives of the Member States].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra, panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008, OL L 276, 2010 10 20, p  11.

                     (2)

                        OL L 15, 2014 1 20, p. 1.

                     (3)

                        2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra, panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008, OL L 276, 2010 10 20, p. 11.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2017 11 20
            COM(2017) 670 final
            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo Komisija įgaliojama pradėti derybas su Šveicarijos Konfederacija dėl susitarimo, kuriuo nustatomos Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos GNSS agentūros veikloje sąlygos

               PRIEDAS

               DERYBŲ TIKSLAS

               Derybų tikslas – apibrėžti sąlygas, kuriomis Šveicarija gali dalyvauti Europos GNSS agentūros (toliau – Agentūra) veikloje.

               II. SUSITARIMO TAIKYMO SRITIS

               Į šį susitarimą turėtų būti kuo platesniu mastu įtraukti šie su dalyvavimu Agentūros veikloje susiję elementai:

               (1)Šveicarijos dalyvavimo Agentūros veikloje sąlygos;

               (2)Agentūrai skirtas Šveicarijos finansinis įnašas;

               (3)sąlygos, pagal kurias Šveicarijos atstovai dalyvautų Agentūros administracinėje valdyboje kaip stebėtojai be balsavimo teisių;

               (4)sąlygos, pagal kurias Šveicarijos piliečius turėtų būti galima įdarbinti Agentūroje (pagal sutartį);

               (5)nuostatų, susijusių su ES vykdoma finansine kontrole, taikymas;

               (6)Šveicarijos dalyvavimo Agentūros veikloje trukmė;

               (7)susitarimas turėtų atitikti susijusius ES teisės aktus, įskaitant 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1285/2013 dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų įdiegimo ir eksploatavimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 876/2002 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008, ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 912/2010
                  1
               , kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra;

               (8)Protokolo dėl Sąjungos privilegijų ir imunitetų taikymas.

               III. PAKEITIMAI

               Į susitarimą turėtų būti įtraukta supaprastinta procedūra, pagal kurią būtų galima padaryti techninius susitarimo pakeitimus atsižvelgiant į besikeičiančias aplinkybes. Šiuo tikslu galėtų būti įsteigtas komitetas, kuris prižiūrėtų, kaip įgyvendinamas susitarimas, ir vertintų bei spręstų, ar būtina susitarimą iš dalies keisti.

               IV. GINČŲ SPRENDIMAS IR SUSITARIMO NUTRAUKIMAS

               Susitarime taip pat turėtų būti numatytas ginčų sprendimo mechanizmas. Į jį taip pat turėtų būti įtrauktos nuostatos, leidžiančios esant reikalui šalims nutraukti susitarimą.

                     (1)

                        OL L 276, 2010 10 20, p. 11.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2018 07 17
            COM(2018) 541 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Gambijos Respublika dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo protokolo sudarymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Komisija siūlo derėtis su Gambijos Respublika dėl tokio tausios žvejybos partnerystės susitarimo (toliau – TŽPS), kuris atitiktų Sąjungos laivyno poreikius ir derėtų su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos nuostatomis ir su 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadomis dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Esama 1987 m. Europos Sąjungos ir Gambijos Respublikos susitarimo – tuomet abi šalys sudarė žvejybos susitarimą, patvirtintą 1987 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1580/87 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Gambijos Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl žvejybos Gambijos vandenyse sudarymo. Šis susitarimas įgyvendintas trimis iš eilės priimtais protokolais, pagal kuriuos Sąjungos laivams prieiga prie Gambijos žvejybos zonos buvo suteikta iki 1996 m. birželio mėn., t. y. paskutinio įgyvendinimo protokolo galiojimo pabaigos. Nuo tos datos susitarimas laikomas neveikiančiu.

               Europos Sąjunga Vakarų ir Centrinėje Afrikoje turi gerai išvystytą dvišalių TŽPS tinklą: susitarimai sudaryti su Maroku, Mauritanija, Senegalu, Žaliuoju Kyšuliu, Liberija, Dramblio Kaulo Krantu ir San Tome ir Prinsipe.

               TŽPS padeda tarptautiniu mastu propaguoti BŽP tikslą užtikrinant, kad Sąjungos žvejybos veikla, vykdoma ne jos vandenyse, būtų grindžiama tokiais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę. Be to, TŽPS stiprina ES ir jos partnerės mokslinį bendradarbiavimą, didina skaidrumą ir tvarumą siekiant geresnio žvejybos išteklių valdymo, taip pat padeda vykdyti nacionalinių ir užsienio laivynų veiklos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą ir taip stiprina valdymą, ir kartu finansuoja kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba, kuria siekiama prisidėti prie tvarios vietos žvejybos pramonės plėtros.

               TŽPS padeda stiprinti Europos Sąjungos, kaip Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) – organizacijos, kuri įsteigta pagal tarptautinę teisę siekiant regione išsaugoti ir valdyti toli migruojančių žuvų išteklius, – narės, poziciją.

               •Suderinamumas su kitomis ES politikos sritimis

               Derybos su Gambijos Respublika dėl TŽPS ir jo protokolo atitinka ES išorės veiksmus, susijusius su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Teisinis sprendimo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktos dalies (Sąjungos išorės veiksmai) V antraštinės dalies (Tarptautiniai susitarimai) 218 straipsnis, kuriame nustatyta derybų dėl ES susitarimų su trečiosiomis valstybėmis ir šių susitarimų sudarymo tvarka.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Netaikoma. Kompetencija išimtinė.

               •Proporcingumo principas

               Šis sprendimas yra proporcingas siekiamam tikslui.

               •Priemonės pasirinkimas

               Priemonė numatyta SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalyse.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTAISIAIS SUBEJKTAIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas/ tinkamumo patikrinimas

               2017 m. Komisija atliko galimo TŽPS su Gambijos Respublika ex ante vertinimą. Vertinimo ataskaitoje pateikta išvada, kad ES žvejybos sektoriai itin suinteresuoti žvejyba Gambijoje pagal savo regioninę strategiją ir kad sudarius TŽPS su Gambija sustiprėtų žvejybos stebėsena, kontrolė bei priežiūra ir pagerėtų žvejybos valdymas regione. Gambija išreiškė norą pradėti derybas su ES dėl galimo TŽPS.

               •Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais

               Konsultacijos bus vykdomos Tolimojo plaukiojimo laivyno patariamojoje taryboje. Taip pat numatyta rengti ad hoc susitikimus su valstybėmis narėmis, sektoriaus atstovais ir galbūt NVO.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

               Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

               Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

               Sprendimo priede pateiktuose siūlomuose derybiniuose nurodymuose rekomenduojama įgalioti pradėti derybas ir įtraukti nuostatą, kuria leidžiama sustabdyti susitarimo ir protokolo taikymą tuo atveju, kai pažeidžiamos žmogaus teisės ir demokratijos principai.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Naujojo TŽPS ir jo protokolo poveikis biudžetui – Gambijos Respublikai turės būti sumokėtas finansinis įnašas, kuris yra suderinamas su 2014–2020 m. daugiamete finansine programa ir visų pirma su TŽPS skirtais biudžeto asignavimais. Metinės įsipareigojimų ir mokėjimų sumos, įskaitant rezervo eilutę, skirtą metų pradžioje nespėjusiems įsigalioti protokolams, nustatomos pagal kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą
                  1
               .

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo tvarka

               Tikimasi, kad derybos prasidės 2018 m. 3-iąjį arba 4-ąjį ketvirtį.

               •Išsamus konkrečių šio pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Komisija rekomenduoja Tarybai:

               – įgalioti Komisiją pradėti ir vesti derybas su Gambijos Respublika dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo protokolo sudarymo;

               – Komisiją paskirti ES derybininke šiuo klausimu;

               – nurodyti Komisijai šias derybas vesti konsultuojantis su specialiuoju komitetu, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo;

               – patvirtinti prie šios rekomendacijos pridedamus derybinius nurodymus.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Gambijos Respublika dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo protokolo sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

               kadangi turėtų būti pradėtos derybos su Gambijos Respublika siekiant sudaryti tausios žvejybos partnerystės susitarimą ir jo protokolą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu derėtis su Gambijos Respublika dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo protokolo sudarymo.

               2 straipsnis

               Šios derybos vedamos konsultuojantis su Tarybos paskirtu specialiuoju komitetu ir laikantis priede išdėstytų derybinių nurodymų.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        40 skyrius (rezervo eilutė 40 02 41) pagal tarpinstitucinį susitarimą dėl daugiametės finansinės programos (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2018 07 17
            COM(2018) 541 final
            PRIEDAS
            prie
            rekomendacijos
            dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Gambijos Respublika dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo protokolo sudarymo

               PRIEDAS

               Derybiniai nurodymai

               –Derybų tikslas – sudaryti Europos Sąjungos ir Gambijos Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimą ir jo protokolą laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos nuostatų ir 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl 2011 m. liepos 13 d. Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto.

               –Todėl žvejybos partnerystės susitarime turėtų būti nustatyta bendra sistema, bendrieji principai ir tikslai, kurie sudarys partnerystės su Gambija pagrindą. Jame turėtų būti nuostata, kuria panaikinamas dabartinis Gambijos Respublikos Vyriausybės ir Europos ekonominės bendrijos susitarimas dėl žvejybos Gambijos vandenyse
                  1
               .

               –Naujuoju susitarimu ir jo protokolu siekdama skatinti tausią ir atsakingą žvejybą ir kartu užtikrinti abipusę naudą ES ir Gambijai, Komisija savo derybinius tikslus grindžia šiais apsektais:

               ·ES laivyno laivams užtikrinti prieigą prie Gambijos Respublikos išimtinės ekonominės zonos (IEZ) ir gauti būtinus žvejybos toje IEZ leidimus ir taip, inter alia, plėtoti tausios žvejybos partnerystės susitarimų, kuriais gali naudotis ES veiklos vykdytojai, tinklą;

               ·atsižvelgti į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas ir atitinkamus regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) priimtus valdymo planus, kad būtų užtikrinamas aplinkosauginis žvejybos veiklos tvarumas ir tarptautiniu mastu skatinamas vandenynų valdymas. Žvejybos veikla turėtų būti nukreipta tik į turimus išteklius, atsižvelgiant į vietinio laivyno žvejybos pajėgumą ir kartu atkreipiant ypatingą dėmesį į tai, kad susiję ištekliai yra toli migruojančių rūšių žuvų ištekliai;

               ·tais atvejais, kai žvejybos ištekliai domina ir kitus užsienio laivynus, siekti gauti ES laivynų interesus atitinkančią adekvačią tų išteklių dalį;

               ·užtikrinti, kad galimybės vykdyti žvejybą būtų grindžiamos ES laivyno veikla tame regione, atsižvelgiant į turimus naujausius ir patikimiausius mokslinius vertinimus;

               ·užmegzti dialogą siekiant stiprinti sektoriaus politiką, kad būtų skatinamas atsakingos žuvininkystės politikos įgyvendinimas atsižvelgiant į valstybės vystymosi tikslus, visų pirma, susijusius su žvejybos valdymu, kova su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, žvejybos veiklos kontrole, stebėsena bei priežiūra ir mokslinių konsultacijų teikimu; taip pat skatinti ekonominę veiklą, kuri, inter alia, padėtų šalinti emigracijos iš Gambijos priežastis;

               ·įtraukti nuostatą dėl žmogaus teisių ir demokratijos principų pažeidimų pasekmių.

               –Protokole visų pirma reikėtų nustatyti:

               ·Europos Sąjungos laivams suteiktinas žvejybos galimybes pagal kategorijas,

               ·finansinę kompensaciją bei jos mokėjimo sąlygas ir

               ·sektorinės paramos įgyvendinimo mechanizmus.

                     (1)

                        1987 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1580/87 (OL L 146, 1987 6 6).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 11 27
            COM(2018) 765 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl susitarimo, kuriuo iš dalies keičiama paukštienai ir paukštienos gaminiams galiojanti tarifinė kvota ir kitoms paukštienos dalims galiojantis muitų tarifų režimas, nustatyti Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimo 1 skyriaus I-A priede

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Europos Sąjungos (ES) bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimas
                  1
                (toliau – Susitarimas), įskaitant išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę, laikinai taikytas nuo 2016 m. sausio 1 d., o visiškai įsigaliojo 2017 m. rugsėjo 1 d. Susitarime, be kitų dalykų, nustatytos dvišalės prekybos prekėmis lengvatinės sąlygos.

                  Nuo 2016 m. vidurio, naudojantis lengvatomis pagal Susitarimą, iš Ukrainos į ES vis didesniais kiekiais pradėta importuoti naujos rūšies paukštienos dalis
                     2
                  . Ši naujoviška dalis – tai įprasta krūtinėlė su sparnelių žastikauliais, kurie sudaro tik labai nedidelę dalį visos paukštienos dalies svorio. Šią dalį šiek tiek pakeitus ji ES gali būti parduodama kaip paukštienos krūtinėlė. Tokios dalys dažniausiai importuojamos pagal muitų tarifų eilutę KN 0207 13 70 („kitos dalys, šviežios“), o tam tikras nedidelis kiekis į ES įvežtas pagal muitų tarifų eilutę KN 0207 14 70 („kitos dalys, sušaldytos“). Pagal Susitarimą produktus pagal šias dvi muitų tarifų eilutes į ES rinką galima importuoti be muito ir be jokių kiekybinių apribojimų.

                  Pabrėžtina, kad įprastoms paukštienos krūtinėlės dalims (KN 0207 13 50 arba KN 0207 14 50) nustatyta ribota kiekybinė tarifinė kvota (šiuo metu 17 600 tonų, iki 2021 m. bus padidinta iki 20 000 tonų)
                     3
                  , kuriai taikomas nulinis muitas ir kurią viršijus taikomi didžiausio palankumo režimo muitai.

                  Spartus šios konkrečios paukštienos dalies importo be muito didėjimas, kurio nebuvo ir kurio galimybės nebuvo galima numatyti per derybas dėl Susitarimo, silpnina pagal Susitarimą numatytą paukštienos krūtinėlės importui taikomą apsaugą ir gali sutrikdyti trapią ES paukštienos rinkos pusiausvyrą.

                  Pasiūlymo tikslas – suteikti įgaliojimą pradėti derybas dėl Susitarimo pakeitimo, siekiant tiksliau apibrėžti paukštienos importą iš Ukrainos į ES ir kartu užtikrinti numatytą ES gamintojų apsaugą.

                  Šiuo tikslu numatomas pakeitimas būtų priskirti dvi muitų tarifų eilutes KN 0207 13 70 ir 0207 14 70 galiojančiai 17 600 tonų tarifinei kvotai, kuri iki 2021 m. bus padidinta iki 20 000 tonų (eilės Nr. 09.4273), ir peržiūrėti kvotos dydį. Tuomet kvotą viršijančiam importui pagal muitų tarifų eilutes KN 0207 13 70 ir 0207 14 70 būtų taikomos didžiausio palankumo režimo muito normos.

                  Siekiant nustatyti naują kvotos (-ų) dydį būtų tikslinga išnagrinėti 2017 m. liepos mėn. – 2018 m. birželio mėn. paukštienos produktų importo iš Ukrainos į ES apimtį pagal dvi muitų tarifų eilutes KN 0207 13 70 ir 0207 14 70 ir atsižvelgti į galimą prekybos masto padidėjimą.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Tikslas – sukurti stabilią ir nuspėjamą prekybos paukštiena pagal Susitarimą aplinką ir užtikrinti pagrįstą ir apskaičiuotą prekybos su Ukraina didėjimą. Jis atitinka Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 5 dalyje minimą laisvos ir sąžiningos prekybos tikslą ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 206 straipsnyje minimą darnaus pasaulio prekybos plėtojimo tikslą.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Nurodyti tikslai atitinka bendrąją žemės ūkio politiką, ypač jos tikslus pagal SESV 39 straipsnį, kuriame, be kita ko, nurodytas tikslas stabilizuoti rinkas.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 4 dalimi.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Remiantis ES sutarties 5 straipsnio 3 dalimi, subsidiarumo principas netaikomas srityse, kuriose ES turi išimtinę kompetenciją. Bendra prekybos politika yra įtraukta į SESV 3 straipsnyje pateikiamą Sąjungos išimtinės kompetencijos sričių sąrašą. Ši politika apima derybas dėl prekybos susitarimų pagal, inter alia, SESV 207 straipsnį.

               •Proporcingumo principas

                  Šis pasiūlymas atitinka proporcingumo principą. Susitarime paukštienai ir paukštienos gaminiams nustatytų muitų tarifų normų ir lengvatinių tarifinių kvotų pakeitimas yra vienintelis būdas išspręsti pirmiau nurodytą problemą ir pasiekti šio pasiūlymo tikslą.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Europos Sąjungos Tarybos sprendimas.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Įvairios suinteresuotosios šalys, visų pirma Europos paukštienos sektorius, išreiškė Komisijai susirūpinimą dėl šios naujoviškos paukštienos dalies, kurią iš esmės sudaro paukštienos krūtinėlė, importo iš Ukrainos į Sąjungą. Komisija atidžiai stebėjo paukštienos importą iš Ukrainos ir nuodugniai išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių tvirtinimus šiuo konkrečiu klausimu.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Komisija susisiekė su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis, kurios pateikė savo nuomonę konkrečiais patekimo į rinką klausimais, susijusiais su paukštienos importu be muito iš Ukrainos.

               •Poveikio vertinimas

               Šis pasiūlymas nėra grindžiamas poveikio vertinimu.

               Kaip paaiškinta skirsnyje „Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai“, naujoviškos paukštienos dalies importas be muito sparčiai auga. Kadangi šiam importui netaikomi kiekybiniai apribojimai, dėl jo, jei prekybos šiuo produktu režimas nesikeis, gali būti silpninama pagal Susitarimą numatyta paukštienos krūtinėlės importui taikoma apsauga (tarifinių kvotų forma) ir gali būti sutrikdyta trapi ES paukštienos rinkos pusiausvyra. Dėl to būtinas skubus šios padėties sprendimas. Komisija gavo daug Europos Parlamento narių ir Europos paukštienos sektoriaus rašytinių klausimų, kuriuose raginama rasti sprendimą.

               Paskutinių dvejų kalendorinių metų (2016 ir 2017 m.) bendra importo į ES pagal dvi muitų tarifų eilutes KN 0207 13 70 ir 0207 14 70 vertė iš viso buvo 43,9 mln. EUR. Tai sudarė 23,9 % viso ES paukštienos importo iš Ukrainos 2016 ir 2017 m. ir 1,1 % viso ES paukštienos importo iš visų trečiųjų šalių tais dvejais kalendoriniais metais.

                  Siūloma priemone dabartiniam importui be muito pagal muitų tarifų eilutes (KN kodai 0207 13 70 ir 0207 14 70) „kitos dalys, šviežios arba sušaldytos“ bus taikoma paukštienos importui iš Ukrainos nustatyta galiojanti tarifinė kvota. Tai reiškia, kad siūloma priemone būtų stabilizuotas paukštienos importas iš Ukrainos į ES, ir nenumatoma, kad ši priemonė dvišalei prekybai turėtų didesnių pasekmių.

                  Laikotarpis, per kurį padidėjo aptariamas importas iš Ukrainos, sutapo su sumažėjusiu importu iš vienos iš pagrindinių trečiųjų šalių paukštienos tiekėjų – Brazilijos – dėl priežasčių, daugiausia susijusių su maisto sauga. Šiomis labai konkrečiomis aplinkybėmis ES rinkoje galėtų būti išlaikyta pusiausvyra.

                  Tačiau dėl jau dabar didelių ir vis augančių pajėgumų Ukrainoje gaminti paukštieną importas į ES veikiausiai toliau pastebimai didės, jei produktai pagal muitų tarifų eilutes „kitos dalys, šviežios arba sušaldytos“ pagal Susitarimą toliau bus importuojami be muito. Jei pagal šias muitų tarifų eilutes importuojamiems produktams nebus vėl nustatytas muitas, Ukrainos paukštienos sektoriui ir toliau nebus ribojamas patekimas į ES paukštienos krūtinėlių rinką. Dėl to gali būti destabilizuotos kainos ir sutrikdyta gamybos ir importo pusiausvyra ES paukštienos rinkoje.

                  •
                        Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

               Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Pasiūlymas nedarys poveikio pagrindinių teisių apsaugai.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Siūloma priemonė neturėtų turėti jokio poveikio ES biudžetui prarastų muitų pajamų forma, paukštienai nustačius padidintą tarifinę kvotą. Iš tiesų kvotos padidinimas turėtų didžia dalimi atitikti metinę paukštienos importo, šiuo metu patenkančio į Sąjungą be muito, apimtį.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Komisija atidžiai stebi paukštienos importą iš trečiųjų šalių. Vykdydama šią stebėseną Komisija laiku nustatė, kad vykdomas šios naujoviškos paukštienos dalies importas be muito. Komisija ir toliau atidžiai stebės paukštienos importą.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Pasiūlymas susijęs su Tarybos įgaliojimu Komisijai ES vardu vesti derybas dėl Susitarimo pakeitimo.

                  Pagal SESV 207 straipsnį siūloma, kad Europos Sąjungos Taryba Prekybos politikos komitetą paskirtų kaip komitetą, su kuriuo turi būti konsultuojamasi vedant derybas.

                  Europos Parlamentas bus informuojamas visais procedūros etapais pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį.

                  Komisija rekomenduoja, kad derybiniai nurodymai būtų paskelbti iškart po jų priėmimo.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl susitarimo, kuriuo iš dalies keičiama paukštienai ir paukštienos gaminiams galiojanti tarifinė kvota ir kitoms paukštienos dalims galiojantis muitų tarifų režimas, nustatyti Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimo 1 skyriaus I-A priede

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimas
                  4
                (toliau – Susitarimas) laikinai taikytas nuo 2016 m. sausio 1 d., o įsigaliojo 2017 m. rugsėjo 1 d.;

               (2)nuo 2016 m. vidurio į ES iš Ukrainos pradėta importuoti naujos rūšies paukštienos dalis pagal KN 0207 13 70 („kitos dalys, šviežios“) ir KN 0207 14 70 („kitos dalys, sušaldytos“). Šių produktų importas labai padidėjo ir per pirmus šešis 2018 m. mėnesius pasiekė 25 000 tonų. Pagal Susitarimą šie produktai į ES rinką gali būti importuojami be muito ir be jokių kiekybinių apribojimų;

               (3)šią naujos rūšies paukštienos dalį sudaro įprasta krūtinėlė su sparnelių žastikauliais, kurią Sąjungoje šiek tiek pakeitus ji gali būti Sąjungoje parduodama kaip paukštienos krūtinėlė. Todėl dėl neriboto šios dalies importo kyla pavojus, kad gali būti neigiamai paveiktos sąlygos, visų pirma tarifinės kvotos forma taikomi kiekybiniai apribojimai, kuriomis įprastos krūtinėlės dalys pagal Susitarimą gali būti importuojamos į Sąjungą;

               (4)todėl reikėtų pradėti derybas siekiant pasiekti susitarimą, kuriuo dėl muitų tarifų režimo ir tarifinės kvotos paukštienai ir paukštienos gaminiams iš dalies keičiamas Asociacijos susitarimas su Ukraina,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisijai suteikiami įgaliojimai Sąjungos vardu vesti derybas dėl Asociacijos susitarimo 1 skyriaus I-A priede pateikto ES tarifų sąrašo pakeitimo dėl dviejų muitų tarifų eilučių KN 0207 13 70 ir KN 0207 14 70 „kitos dalys, šviežios arba sušaldytos“ ir I-A priedo priedėlyje paukštienai ir paukštienos gaminiams nustatytos tarifinės kvotos pakeitimo.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su [...].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas ir jo priedas bus paskelbti viešai iš karto po jų priėmimo.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 161, 2014 5 29, p. 3.

                     (2)

                        Per pirmus šešis 2018 m. mėnesius importuota apytiksliai 25 000 tonų šių paukštienos dalių.

                     (3)

                        Žr. 2015 m. lapkričio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2015/2078 (OL L 302, 2015 11 19, p. 63).

                     (4)

                        OL L 161, 2014 5 29, p. 3.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 11 27
            COM(2018) 765 final
            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl susitarimo, kuriuo iš dalies keičiama paukštienai ir paukštienos gaminiams galiojanti tarifinė kvota ir kitoms paukštienos dalims galiojantis muitų tarifų režimas, nustatyti Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimo 1 skyriaus I-A priede

               PRIEDAS

               (1)Komisija turėtų pradėti derybas su Ukraina dėl Asociacijos susitarimo pakeitimo siekiant užtikrinti, kad paukštienos importas iš Ukrainos į Sąjungą vyktų tokiomis sąlygomis, kuriomis būtų užtikrinta tinkama ES gamintojų apsauga.

               (2)Tam Komisija turėtų vesti derybas, kad būtų padaryti šie Asociacijos susitarimo pakeitimai:

               –į galiojančią paukštienai nustatytą tarifinę kvotą (eilės Nr. 09.4273), kurią Sąjunga leido pradėti naudoti Ukrainai, būtų įtrauktos dvi muitų tarifų eilutės KN 0207 13 70 ir 0207 14 70 „kitos dalys, šviežios arba sušaldytos“;

               –būtų atitinkamai padidinta paukštienai nustatyta tarifinė kvota (eilės Nr. 09.4273), kurią Sąjunga leido pradėti naudoti Ukrainai, ir

               –importui iš Ukrainos viršijus paukštienai nustatytą tarifinę kvotą (eilės Nr. 09.4273), prekėms pagal muitų tarifų eilutes 0207 13 70 ir 0207 14 70 būtų vėl taikomas 100,8 EUR/100 kg grynojo svorio didžiausio palankumo režimo muitas.

               (3)Komisija teikia Tarybai derybų rezultatų ataskaitą ir prireikus praneša apie visas problemas, kurių gali kilti vedant derybas.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2013 09 13
            COM(2013) 628 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos išsamaus mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014−2020 m.) ir Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014−2018 m.), kuria papildoma programa „Horizontas 2020“, ir kuriuo reglamentuojamas Šveicarijos dalyvavimas ITER projekte 2014−2020 m.

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2011 m. kovo 7 d. rašte Šveicarijos Konfederacija (toliau − Šveicarija) išreiškė suinteresuotumą dalyvauti programose asocijuotosios šalies teisėmis.

               Panašu, kad Šveicarija atitinka dalyvavimo asocijuotosios šalies teisėmis kriterijus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014−2020 m.), pasiūlymo
                  1
                7 straipsnyje ir Tarybos reglamento dėl Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014−2018 m.), kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“, pasiūlymo
                  2
                5 straipsnyje.

               Šveicarija asocijuotosios šalies teisėmis dalyvavo ES bendrosiose mokslinės ir technologinės plėtros programose nuo 2004 m. Šveicarijos dalyvavimas asocijuotosios šalies teisėmis ES bendrosiose programose naudingas Europos Sąjungai, nes sustiprino Europos Sąjungos ir Šveicarijos subjektų mokslinių tyrimų srities bendradarbiavimą, ypač informacinių ir ryšių technologijų, sveikatos ir nanomokslų srityse. Be to, Šveicarija aktyviai dalyvauja 185 straipsnio iniciatyvose ir finansiškai remia jų įgyvendinimą. Šveicarija turi branduolių dalijimosi ir sintezės srityje veikiančių labai gerų laboratorijų ir institutų, todėl yra laikoma puikia, gerai pasirengusia partnere Euratomo mokslinių tyrimų srityje.

               Neseniai Šveicarija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungė prie Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007−2013 m.). Toks prisijungimas grindžiamas Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimu
                  3
               .

               Šveicarija yra vienintelė trečioji šalis, kuri asocijuotosios šalies teisėmis dalyvauja visoje Euratomo mokslinių tyrimų programoje. Pagal 1978 m. Bendradarbiavimo susitarimą tarp Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos valdomos termobranduolinės sintezės ir plazmos fizikos srityje
                  4
                Šveicarija jau nuo 1979 m. asocijuotosios šalies teisėmis dalyvauja Euratomo bendrųjų programų branduolių sintezės teminės srities veikloje. Vadovaujantis šio susitarimo 19 straipsnio 2 dalimi, jis savaime pratęsiamas, laikantis Euratomo priimamų tolesnių sprendimų dėl programos.

               Šveicarijos dalyvavimą asocijuotosios šalies teisėmis Euratomo bendrosios programos dalyje, susijusioje su branduolių dalijimusi, ir Jungtinio tyrimų centro branduolinėje veikloje reglamentuoja Susitarimas dėl Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo ir kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012−2013 m. Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos (jis įsigaliojo 2012 m. gruodžio 12 d. ir toliau bus taikomas iki 2013 m. gruodžio 31 d.).

               Naujajame Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos susitarime turėtų būti konsoliduotos ir išsamiai reglamentuotos Šveicarijos dalyvavimo asocijuotosios šalies teisėmis programoje „Horizontas 2020“ ir Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programoje, kuria papildoma programa „Horizontas 2020“, sąlygos, taip pat Šveicarijos dalyvavimo ITER projekte 2014−2020 m. sąlygos. Todėl jis turėtų pakeisti 1978 m. Branduolių sintezės bendradarbiavimo susitarimą. Tai būtina dėl įvairių priežasčių.

               Dabartinė įvairių susitarimų, pagal kuriuos Šveicarija asocijuotosios šalies teisėmis dalyvauja ES ir Euratomo bendrosiose programose, sistema yra neskaidri. Šveicarijos dalyvavimą asocijuotosios šalies teisėmis Euratomo bendrojoje programoje reglamentuoja du skirtingi susitarimai, todėl tai galėtų lemti Šveicarijos dalyvavimą asocijuotosios šalies teisėmis ne visoje Euratomo bendrojoje programoje.

               Terminija, vartojama 1978 m. branduolių sintezės bendradarbiavimo susitarime, paseno ir nebeatitinka finansavimo priemonių, kurias Komisija pasiūlė Tarybos reglamento dėl Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014−2018 m.), kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“, pasiūlyme
                  5
               .

               Pagal Branduolių sintezės bendradarbiavimo susitarimą Šveicarijai taikoma palankesnė finansinė formulė, pagal kurią nustatomi įnašai į branduolių sintezės veiklą, vykdomą pagal Euratomo programą, nei formulė, taikoma likusiai Euratomo programai arba ES bendrajai programai. Tokia palanki dalyvavimo asocijuotųjų šalių teisėmis ES bendrojoje programoje formulė taikoma EEE ELPA valstybėms pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą. Šveicarija nusprendė neprisijungti prie Europos ekonominės erdvės. Šveicarijos įnašams pagal Branduolių sintezės bendradarbiavimo susitarimą taikoma formulė dar niekada nebuvo persvarstyta, nes to susitarimo galiojimas savaime pratęsiamas kitoms Euratomo bendrosioms programoms. Šveicarijos dalyvavimo asocijuotosios šalies teisėmis pagal Branduolių sintezės bendradarbiavimo susitarimą sąlygos turėtų būti pakartotinai persvarstytos.

               Todėl, siekiant aiškumo ir paprastumo, pageidautina, kad Šveicarijos dalyvavimą ES ir Euratomo bendrosiose programose bei ITER projekte asocijuotosios šalies teisėmis reglamentuotų vienas išsamus susitarimas.

               Derantis dėl naujo susitarimo bus galima ne tik nustatyti bendrą Šveicarijos finansinio įnašo į programas ir ITER apskaičiavimo formulę (mechanizmą), bet ir numatyti naują mechanizmą, kurį taikant būtų galima po trejų metų persvarstyti susitarimo įgyvendinimą (persvarstant susitarimo įgyvendinimą, be kita ko, būtų pakartotinai vertinamas finansinis įnašas į programas). Tokią persvarstymo nuostatą ateityje siekiama numatyti visoms trečiosioms šalims, kurios asocijuotųjų šalių teisėmis dalyvauja bendrosiose programose.

               Naujasis susitarimas nebus sudarytas iki programos „Horizontas 2020“, Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos, kuria papildoma programa „Horizontas 2020“, ir ITER projekto finansavimo sprendimo (2014−2020 m.) priėmimo. Naujajame susitarime turėtų būti numatyta galimybė jį laikinai taikyti nuo 2014 m. sausio 1 d.

               Tačiau būsimojo susitarimo, dėl kurio bus susitarta per šias derybas, pasirašymas priklausys nuo dabar vykstančių diskusijų įvairiais neišspręstais ES ir Šveicarijos bendrųjų santykių klausimais (ypač dėl Šveicarijos prisijungimo prie GNSS (globalios navigacijos palydovinės sistemos) bendradarbiavimo susitarimo) sėkmės. Be to, naujajame susitarime turėtų būti numatyta, kad susitarimas savaime nutraukiamas tuo atveju, jei nutraukiamas ES ir Šveicarijos susitarimas dėl laisvo asmenų judėjimo, ir tuo atveju, jei per šešis mėnesius po Šveicarijos vidaus procedūrų užbaigimo negaunama Šveicarijos pranešimo, be kurio negali įsigalioti protokolas, kuriuo su Šveicarija sudarytas susitarimas dėl laisvo asmenų judėjimo pradedamas taikyti ir Kroatijai.

               Nors esama ir kitų su ES ir Šveicarijos santykiais susijusių klausimų, savaiminis nutraukimas siejamas su Susitarimu dėl laisvo asmenų judėjimo ir protokolu, kuriuo tas susitarimas pradedamas taikyti ir Kroatijai, nes pastarasis susitarimas daro tiesioginį ir didžiausią poveikį ES valstybių narių piliečių gyvenimui.

               2.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               Rekomendacija dėl Tarybos sprendimo grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis bei Euratomo sutarties 101 straipsniu.

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija rekomenduoja Tarybai įgalioti Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 3 ir 4 dalis bei Euratomo sutarties 101 straipsnio 2 dalį derėtis su Šveicarijos Konfederacija dėl Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos išsamaus mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014−2020 m.) ir Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014−2018 m.), kuria papildoma programa „Horizontas 2020“, ir kuriuo reglamentuojamas Šveicarijos dalyvavimas ITER projekte 2014−2020 m.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos išsamaus mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014−2020 m.) ir Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014−2018 m.), kuria papildoma programa „Horizontas 2020“, ir kuriuo reglamentuojamas Šveicarijos dalyvavimas ITER projekte 2014−2020 m.

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrą pastraipą,

               atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

               kadangi turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos išsamų mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014−2020 m.) ir Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014−2018 m.), kuria papildoma programa „Horizontas 2020“, ir kuriuo reglamentuojamas Šveicarijos dalyvavimas ITER projekte 2014−2020 m.,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos vardu derėtis dėl Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos išsamaus mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014−2020 m.) ir Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014−2018 m.), kuria papildoma programa „Horizontas 2020“, ir kuriuo reglamentuojamas Šveicarijos dalyvavimas ITER projekte 2014−2020 m.

               2 straipsnis

               Derybų nurodymai pateikti priede.

               3 straipsnis

               Derantis konsultuojamasi su [specialiojo komiteto pavadinimas, kurį turi įrašyti Taryba].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

               PRIEDAS

               NURODYMAI DERYBOMS DĖL Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos išsamaus mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014−2020 m.) ir Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014−2018 m.), kuria papildoma programa „Horizontas 2020“, ir kuriuo reglamentuojamas Šveicarijos dalyvavimas ITER projekte 2014−2020 m.

               1.Susitarime turėtų būti numatytas Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimas asocijuotosios šalies teisėmis visoje bendrojoje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje „Horizontas 2020“ (2014−2020 m.) ir visoje Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programoje (2014−2018 m.), kuria papildoma programa „Horizontas 2020“, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ ir Euratomo bendrosios programos (2014−2018 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės. Susitarimas taip pat turėtų reglamentuoti Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimą ITER projekte 2014−2020 m. Naujasis išsamus susitarimas turėtų pakeisti 1978 m. Branduolių sintezės bendradarbiavimo susitarimą.

               2.Kad Šveicarijos Konfederacija galėtų kuo greičiau dalyvauti ES ir visoje Euratomo bendrojoje programoje, taip pat ITER projekte kaip asocijuotoji šalis, susitarime turėtų būti numatyta galimybė jį laikinai taikyti nuo 2014 m. sausio 1 d.

               3.Komisija turėtų siekti į naująjį susitarimą įtraukti vienodas taisykles, pagal kurias būtų apskaičiuojamas Šveicarijos finansinis įnašas į ES ir Euratomo programas bei ITER projektą. Į naująjį susitarimą turėtų būti įtraukta nuostata, kurioje būtų numatyta galimybė persvarstyti jo įgyvendinimą (atliekant persvarstymą būtų, be kita ko, pakartotinai vertinamas Šveicarijos finansinis įnašas į programas).

               4.Susitarime turėtų būti numatyta tinkama ES ir Euratomo finansinių interesų apsauga: finansinių duomenų perdavimas, auditas ir administraciniai sukčiavimo prevencijos patikrinimai vietoje, administracinė pagalba ir lėšų išieškojimas. Kiek būtina, susitarime taip pat reikėtų numatyti panaikinti su mokesčiais ir socialine apsauga susijusias kliūtis, kurių galėtų atsirasti dėl tyrėjų, visų pirma Jungtinio tyrimų centro darbuotojų, kuriems taikomi Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai, tarpvalstybinio dalyvavimo mokslinių tyrimų projektuose, vykdomuose pagal susitarimą.

               5.Susitarime turėtų būti numatyta galimybė jį savaime nutraukti tuo atveju, jei nutraukiamas ES ir Šveicarijos susitarimas dėl laisvo asmenų judėjimo.

               6.Susitarimo taikymas turėtų būti nutraukiamas tuo atveju, jei per šešis mėnesius po Šveicarijos vidaus procedūrų užbaigimo negaunama Šveicarijos pranešimo, be kurio negali įsigalioti protokolas, kuriuo su Šveicarija sudarytas susitarimas dėl laisvo asmenų judėjimo pradedamas taikyti ir Kroatijai.

                     (1)

                        COM(2011)809/3

                     (2)

                        COM(2011)812/3

                     (3)

                        OL L 189, 2007 7 20, p.26.

                     (4)

                        OL L 242, 1978 9 4, p.2.

                     (5)

                        COM(2011)812/3.