               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 511 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Italijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Italijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Italijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Italijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje Italija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2017 m. kovo 9–10 d., o Taryba ją priėmė 2017 m. kovo 21 d.
                  7
               ;

               (2)kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Italija turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (3)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Italijos ataskaita
                  8
               . Joje įvertinta Italijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Italijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2017 m. vasario 22 d.
                  9
               . Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Italijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Kadangi yra daug neveiksnių paskolų ir didelis nedarbo lygis, didelė valdžios sektoriaus skola ir užsitęsusi mažo našumo tendencija ateityje kelia riziką, turėsiančią tarpvalstybinių pasekmių. Itin svarbu imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių rizika Italijos ekonomikai ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį bei tarpvalstybinę svarbą, – visai ekonominei ir pinigų sąjungai rizika;

               (4)2017 m. balandžio 27 d. Italija pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą ir 2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; Italijos nacionalinė reformų programa apima tiek trumpojo, tiek vidutinio laikotarpio įsipareigojimus. Trumpuoju laikotarpiu planuojama galiausiai priimti iki šiol nepriimtus įstatymus dėl konkurencijos, baudžiamojo proceso reformos ir senaties terminų, įgyvendinti kovos su skurdu įstatymą ir priemones, susijusias su įmonių lygmens derybomis, mokesčių perkėlimu ir privatizacija. Vidutinės trukmės laikotarpio priemonės susijusios su viešaisiais finansais, mokesčiais, darbo rinka, bankų ir paskolų sistema, konkurencija, viešuoju administravimu, teisingumu ir investicijomis. Nacionalinė reformų programa taip pat apima 2017 m. šalies ataskaitoje ir euro zonai skirtoje rekomendacijoje nurodytus uždavinius, įskaitant poreikį suteikti naują postūmį investicijoms ir užtikrinti valstybės finansų tvarumą. Jeigu šios priemonės būtų visapusiškai įgyvendintos iki nurodytų terminų, jos padėtų spręsti Italijos makroekonominio disbalanso problemą ir įgyvendinti šaliai skirtas rekomendacijas. Remdamasi Italijos politikos įsipareigojimų vertinimu, Komisija patvirtina ankstesnį vertinimą, kad šiuo etapu nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal makroekonominio disbalanso procedūrą. Politikos reformų darbotvarkės įgyvendinimas bus atidžiai stebimas vykdant specialią stebėseną;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  10
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  11
               ;

               (6)šiuo metu Italijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2017 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominalaus deficito pagerėjimą nuo 2,4 % BVP 2016 m. iki 2,1 % BVP 2017 m. ir iki 1,2 % 2018 m. ir iš esmės subalansuotą biudžetą iki 2019 m. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – struktūriškai subalansuotą biudžetą – planuojama pasiekti iki 2019 m. ir išlaikyti 2020 m., tačiau iš perskaičiuoto
                  12
                struktūrinio balanso matyti, kad abejais metais bus nedidelis struktūrinis deficitas (0,3 % BVP). 2016 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis dar padidėjo (iki 132,6 % BVP nuo 132,1 % 2015 m.), o stabilumo programoje prognozuojama, kad jis iš esmės stabilizuosis 2017 m., nuo 2018 m. mažės ir 2020 m. pasieks 125,7 %. Netikrumas dėl stabilumo programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos sudedamųjų dalių ir įgyvendinimo lemia blogėjimo riziką, susijusią tiek su augimo prognoze, tiek su biudžeto tikslų įgyvendinimu. Visų pirma, Komisijos 2017 m. pavasario prognozėje 2018 m. numatomas beveik toks pats realiojo BVP augimas, kaip ir 2017 m. stabilumo programoje, nepaisant kur kas didesnio deficito. Iš tiesų, į Komisijos prognozę nebuvo įtrauktas PVM padidinimas (0,9 % BVP), kuris teisės aktuose įteisintas kaip apsaugos sąlyga, reikalinga, kad būtų pasiekti 2018 m. biudžeto tikslai, taip pat ir dėl to, kad 2017 m. stabilumo programoje patvirtintas ketinimas jo netaikyti, bet nepateikta detalių apie alternatyvias kompensacines priemones. Be to, 2017 m. stabilumo programoje nurodyta, jog bus ieškoma papildomų galimybių sumažinti mokesčių naštą;

               (7)2017 m. stabilumo programoje nurodyta, kad išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto ir saugumo priemonių 2016 ir 2017 m. bendras poveikis biudžetui yra didelis, ir pateikta tinkamų šių papildomų biudžeto išlaidų apimties ir pobūdžio įrodymų. Komisijos nuomone, 2016 m. reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos dėl išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto sudarė 0,06 % BVP, o dėl saugumo priemonių – 0,06 % BVP. Remiantis preliminariais skaičiavimais, 2017 m. reikalavimus atitinkančios išlaidos, susijusios su išskirtiniu atvykstančių pabėgėlių srautu, sudaro 0,16 % BVP
                  13
               . Be to, 2017 m. Italijos valdžios institucijos dėl išskirtinio seisminio aktyvumo taikė neįprasto įvykio išlygą. Remiantis preliminariais skaičiavimais, 2017 m. reikalavimus atitinkančios išlaidos, susijusios su išskirtiniu seisminiu aktyvumu, sudaro 0,18 % BVP
                  14
               . Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad atvykstančių pabėgėlių srautas, terorizmo grėsmės mastas ir išskirtinis seisminis aktyvumas yra neįprasti įvykiai, jų poveikis Italijos viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Todėl, siekiant atsižvelgti į papildomas su pabėgėliais ir saugumu susijusias išlaidas, 2016 m. reikiamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo buvo sumažintas 0,12 % BVP. Kalbant apie 2017 m., galutinis vertinimas, į kurį bus įtrauktos reikalavimus atitinkančios sumos, bus atliktas 2018 m. pavasarį, remiantis Italijos valdžios institucijų pateiktais stebėjimų duomenimis;

               (8)2016 m. Italijai buvo leista 0,5 % BVP laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kad būtų atsižvelgta į planuojamas esmines struktūrines reformas, kuriomis bus padarytas teigiamas poveikis ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui, ir dar 0,25 % BVP, kad būtų atsižvelgta į nacionalines investicines išlaidas bendrai su ES finansuojamiems projektams. Kalbant apie investicijų išlygą, vienas iš tinkamumo kriterijų yra išaugusios viešosios investicijos. Iš 2016 m. biudžeto vykdymo duomenų matyti, kad 2016 m. viešosios investicijos sumažėjo 1,6 mlrd. EUR, palyginti su 2015 m. Tačiau Taryba pripažįsta, kad yra konkrečių veiksnių, dėl kurių praėjusiais metais viešosios investicijos buvo apribotos. Vienas iš veiksnių buvo neapibrėžtumas, susijęs su perėjimu prie naujo viešųjų pirkimų ir koncesijų kodekso, kuris buvo peržiūrėtas atsižvelgiant į 2016 m. šaliai skirtas rekomendacijas. Be to, – ir tai yra dar svarbiau – 2016 m., prasidėjus naujam programavimo laikotarpiui, labai sumažėjo ES lėšomis finansuojamų investicijų, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų šiek tiek padaugėjo (1,1 mlrd. EUR). Todėl, kadangi 2016 m. padaugėjo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų, o išlaidos, susijusios su investicijų išlyga, jų nepakeitė, dėl investavimo išlygos Italijai galima leisti laikinai nukrypti 0,21 % BVP ir tai atitinka nacionalines išlaidas, kurios tinkamos bendrai finansuoti, kaip nurodyta 2017 m. stabilumo programoje. Atsižvelgus į bendrą papildomą 0,83 % BVP lankstumą pagal neįprasto įvykio, struktūrinių reformų ir investicijų išlygas, Komisijos 2017 m. pavasario prognozėje nurodoma, kad 2016 m. bus kiek nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio tikslo;

               (9)2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Italijai 2017 m. užtikrinti 0,6 % BVP ar didesnį metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad tiek 2017, tiek 2016 ir 2017 m. (vertinant kartu) bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio tikslo. Tačiau ta išvada galėtų pasikeisti į tam tikro nuokrypio riziką, jei laikina leidžiama riba dėl neįprasto įvykio išlygos, susijusios su išskirtiniu atvykstančių pabėgėlių srautu ir investicijų planu, skirtu prevencinei nacionalinės teritorijos apsaugai nuo seisminės rizikos (remiantis preliminariais skaičiavimais, iš viso 0,34 % BVP), būtų atskaityta iš 2017 m. taikomo reikalavimo;

               (10)atsižvelgiant į Italijos fiskalinę padėtį ir ypač jos skolą, numatoma, kad 2018 m. šalis toliau vykdys koregavimą siekdama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – struktūriškai subalansuoto biudžeto. Remiantis bendrai sutarta koregavimo matrica pagal Stabilumo ir augimo paktą, tas koregavimas būtinas, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas 2018 m. sumažėtų bent 0,2 %. Tai atitiktų bent 0,6 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad 2018 m. nuo reikalavimo bus labai nukrypta. Prognozuojama, kad 2017 ir 2018 m. Italija prima facie nesilaikys skolos taisyklės. Apskritai Taryba mano, kad Italija turi būti pasirengusi imtis papildomų priemonių, kad užtikrintų, jog 2017 m. būtų laikomasi reikalavimų, o 2018 m. reikės papildomų priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Tačiau, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1466/97, vertinant biudžeto planus ir rezultatus, reikėtų atsižvelgti į valstybės narės biudžeto balansą pagal ciklo sąlygas. Kaip primenama Komisijos komunikate, kuris pridedamas prie šių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, vertinant 2018 m. biudžeto plano projektą, o vėliau – 2018 m. biudžeto rezultatus reikės tinkamai atsižvelgti į tikslą siekti fiskalinės krypties, kuri padeda ir stiprinti vykstantį Italijos atsigavimą, ir užtikrinti šalies viešųjų finansų tvarumą. Atsižvelgdama į tai ir į Italijos ciklinę padėtį, Komisija ketina pasinaudoti taikytina diskrecijos riba;

               (11)kadangi 2015 m. Italija prima facie nesilaikė skolos taisyklės, 2017 m. vasario 22 d. Komisija pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį parengė pranešimą, kuriame padaryta išvada, kad „dabartinė analizė rodo, kad reikėtų daryti prielaidą, jog Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 nustatyto skolos kriterijaus šiuo metu nesilaikoma, jeigu papildomos ne mažesnės nei 0,2 % BVP vertės struktūrinės priemonės, kurias vyriausybė įsipareigojo priimti ne vėliau kaip 2017 m. balandžio mėn., iki to laiko nebus patikimai priimtos, kad būtų sumažintas 2017 m. (taigi ir 2016 m.) SAP prevencinės dalies reikalavimų laikymosi atotrūkis. Tačiau sprendimas dėl to, ar rekomenduoti pradėti perviršinio deficito procedūrą, būtų priimtas tik remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, atsižvelgiant į 2016 m. biudžeto vykdymo duomenis ir fiskalinių įsipareigojimų, kuriuos Italijos valdžios institucijos prisiėmė 2017 m. vasario mėn., vykdymą“. 2017 m. balandžio mėn. Italijos vyriausybė priėmė reikalaujamas papildomas konsolidavimo priemones. Todėl tolesnių veiksmų, kad 2015 m. būtų užtikrinta atitiktis skolos kriterijui, šiuo etapu imtis nereikia. 2017 m. rudenį Komisija iš naujo įvertins, kaip Italija laikosi skolos kriterijaus, remdamasi pateiktais 2016 m. duomenimis ir Komisijos 2017 m. rudens prognoze, į kurią bus įtraukta nauja informacija apie biudžeto vykdymą 2017 m. ir faktinius 2018 m. biudžeto planus;

               (12)didelis Italijos valstybės skolos santykis turėtų stabilizuotis, tačiau nemažės, nes blogėja struktūrinis pirminis balansas ir dabartinės makroekonominės sąlygos. Kadangi jis yra didesnis nei 130 % BVP, tai reiškia, kad daug išteklių skirta skolos tvarkymo sąnaudoms padengti, todėl nukenčia labiau augimą skatinančios sritys, kaip antai švietimas, inovacijos ir infrastruktūra;

               (13)Italijos mokesčių sistema ekonomikos augimui ir veiksmingumui nėra palanki dėl kelių priežasčių. Nepaisant to, kad pastaruoju metu gamybos veiksniams tenkanti mokesčių našta šiek tiek sumažėjo, ji tebėra viena didžiausių ES. Dar esama galimybių pereiti prie mokesčių, kurie mažiau kenkia augimui, nedarant poveikio biudžetui. 2015 m. panaikinus pirmojo gyvenamojo būsto mokestį, žengtas žingsnis atgal siekiant veiksmingesnės mokesčių struktūros. Nepaisant nacionalinės teisės aktų, pagal kuriuos mokesčių išlaidas, ypač susijusias su sumažintu pridėtinės vertės mokesčio tarifu, reikalaujama peržiūrėti kasmet, ilgai laukta peržiūra buvo dar kartą atidėta. Vis dar nevykdoma pasenusių kadastro verčių suderinimo su dabartinėmis rinkos vertėmis reforma. Prastas mokestinių prievolių vykdymas ir sudėtingas mokesčių kodeksas didina naštą reikalavimų besilaikančioms įmonėms ir namų ūkiams. Naujausios priemonės, kaip antai privalomas elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas ir mokėjimas dalimis, kai perka valstybės įstaigos, yra žingsniai teisinga linkme. Tačiau elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas nėra privalomas privačiojo sektoriaus atliekamiems sandoriams ir atsiskaitymų grynaisiais ribos buvo neseniai padidintos, todėl elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimas gerokai atsilieka nuo ES vidurkio, o tai kenkia mokestinių prievolių vykdymui;

               (14)kalbant apie biudžeto procedūrą, 2016 m. buvo patvirtinta visapusiška reforma. Komisija toliau stebės, kaip reforma įgyvendinama, kad išlaidų peržiūra taptų neatsiejama biudžeto sudarymo procedūros dalimi;

               (15)keletas struktūrinių trūkumų tebedaro poveikį pagrindinėms Italijos sąlygoms, viešajam administravimui ir verslo aplinkai. Šie trūkumai ir toliau stabdo reformų įgyvendinimą, atbaido investuotojus, lemia netikrumą ir atveria galimybes mėginimams pasipelnyti. Pastaraisiais metais priimtos civilinio teisingumo sistemos reformos, kuriomis siekiama padidinti teisingumo sistemos veiksmingumą, pagerinti bylų valdymą ir užtikrinti procedūrinę drausmę, dar tik labai pamažu pradeda duoti rezultatų. Didelė problema išlieka civilinių bylų nagrinėjimo trukmė. Nors žemesnės instancijos teismuose civilinių ir komercinių bylų nagrinėjimo trukmė ir susikaupusių neišnagrinėtų tokių bylų skaičius šiek tiek sumažėjo, jie tebėra vieni didžiausių ES visų instancijų teismuose. Dar nebaigtoje civilinio proceso reformoje numatyta dar labiau sugriežtinti apeliacinių skundų priimtinumo kriterijus, supaprastinti civilines procedūras visų instancijų teismuose ir atgrasyti nuo nepagrįsto bylinėjimosi;

               (16)nepaisant iki šiol priimtų reformų, keli rodikliai patvirtina, kad vis dar svarbi problema Italijoje yra korupcija. Seniai reikalinga Senaties terminų įstatymo reforma, kurios tikslas – sustiprinti kovą su korupcija, nevykdoma nuo 2014 m. Toks, koks jis yra dabar, Senaties terminų įstatymas lemia tai, kad didelei daliai bylų po pirmosios instancijos teismo nuosprendžio sueina senaties terminas. Be to, nacionalinė kovos su korupcija institucija turi ribotus finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kad galėtų vykdyti savo įgaliojimus, o prevencijos sistema tebėra suskaidyta;

               (17)2015 m. priimtas visapusiškas teisės aktas, kuriuo reformuojamas viešasis administravimas. Jis gali padėti padidinti viešojo administravimo veiksmingumą ir efektyvumą. Tačiau 2016 m. lapkričio mėn. Konstituciniam Teismui priėmus sprendimą, kuriame teigiama, kad kai kurių įgyvendinimo potvarkių, turinčių įstatymų galią, priėmimo procedūra prieštaravo Konstitucijai, svarbiausios reformos dalys dar nėra įgyvendintos. Visų pirma, sprendimas susijęs su trimis svarbiausiomis reformos sritimis: vietos lygmens viešosiomis paslaugomis, užimtumu viešajame sektoriuje ir valstybinėmis įmonėmis. Reikia naujų teisėkūros iniciatyvų, kad būtų reformuotos vietos lygmens viešosios paslaugos ir užimtumas viešajame sektoriuje vadovybės lygmeniu, nes šių sričių potvarkių terminas baigėsi 2016 m. lapkričio mėn. Kalbant apie valstybines įmones, reikia iš dalies pakeisti potvarkį, priimtą, kol dar nebuvo priimtas sprendimas. Reformos tikslas – sumažinti valstybinių įmonių skaičių, padidinti jų veiksmingumą ir užtikrinti, kad jos veiktų pagal tokias pačias taisykles, kaip ir privačios įmonės. Racionalizuoti valstybines įmones taip pat padėtų planuojamos privatizacijos įgyvendinimas;

               (18)pagrindinės su konkurencija susijusios sąlygos išlieka nepalankios. Visų pirma, dar nepriimtas 2015 m. kasmetinis konkurencijos įstatymas. Didelių kliūčių konkurencijai išlieka tam tikruose sektoriuose, pavyzdžiui, reglamentuojamųjų profesijų, koncesijų, viešųjų pirkimų ir leidimų išdavimo sistemos, taip pat vietos lygmens viešųjų paslaugų, įskaitant transporto. Visų pirma, pažanga, padaryta skatinant veiksmingą, skaidrų ir konkurencingą viešojo transporto rinkos veikimą, ypač geležinkelių sektoriaus pagal viešąsias koncesijas, vis dar yra labai nedidelė. Pagal naują Komisijos sukurtą rodiklį beveik visų analizuotų profesijų ribojimo lygis yra aukštesnis Italijoje negu ES svertinis vidurkis. Konkrečių gairių pagal profesijas, kaip spręsti šią problemą, pateikta 2017 m. sausio mėn. Komisijos komunikate dėl profesinių paslaugų reglamentavimo reformų rekomendacijų, kuris įeina į priemonių, kuriomis būtų šalinamos kliūtys paslaugų rinkose, rinkinį
                  15
               ;

               (19)bankų sektoriaus turima didelė neveiksnių paskolų sankaupa vis dar trukdo bankams gauti pelno ir mažina jų gebėjimą didinti kapitalą savo ištekliais. Tai daro neigiamą poveikį kredito pasiūlai, ypač mažoms įmonėms. Iki šiol vykdytos politikos iniciatyvos dar neleido gerokai sumažinti neveiksnių paskolų. Priežiūros gairės dėl neveiksnių paskolų valdymo nacionaliniu lygmeniu vis dar nepakankamai gerai parengtos. Vidutinio dydžio ir maži bankai ir toliau yra labiau pažeidžiami nei didelės kredito įstaigos. Todėl Komisija stebės, kaip įgyvendinama didžiausių popolari bankų ir nedidelių savitarpio bankų organizacinio valdymo reforma, kuri yra labai svarbi siekiant konsoliduoti bankų sistemą. Nemokumo ir užstato administravimo sistema vis dar nepakankamai remia greitą neveiksnių paskolų, ypač mažų ir labai mažų įmonių, pertvarkymą ir restruktūrizavimą. Pašalinti esamus trūkumus ir padėti Italijoje sukurti antrinę nuvertėjusių paskolų rinką galėtų padėti teisės akto, kuriuo siekiama peržiūrėti ir supaprastinti nemokumo ir užstato administravimo priemones, projektas, kuris dabar svarstomas Parlamente;

               (20)nepaisant laipsniško padėties darbo rinkoje gerėjimo dėl vykdomų reformų, ilgalaikis ir jaunimo nedarbas tebėra didelis (2016 m. atitinkamai 6,7 % ir 38 %) ir yra daugiau nei 1,2 mln. jaunų žmonių, kurie nesimoko, nedirba ir nedalyvauja mokymuose. Nors padaryta didelė pažanga įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą, norint užtikrinti veiksmingesnį ir visapusišką jos įgyvendinimą reikia išspręsti kelias problemas. Darbo pasiūlymų skaičius ir kokybė tebėra žema, o įgyvendinimas regionuose labai skiriasi. Aktyvios darbo rinkos politikos, įskaitant jos valdymo sistemą, reforma dar tik pradedama įgyvendinti, o užimtumo tarnybos tebėra silpnos ir esama didelių regioninių skirtumų. Suaugusiųjų mokymosi programos yra nepakankamai išvystytos, o tai savo ruožtu gali turėti neigiamos įtakos žemos kvalifikacijos asmenų dalyvavimo darbo rinkoje rezultatams;

               (21)moterų dalyvavimo darbo rinkoje ir jų darbo jėgos potencialas iš esmės tebėra neišnaudojamas. Moterų užimtumo lygis yra vienas žemiausių ES. Dėl kai kurių mokesčių lengvatų sistemos ypatumų antrieji šeimoje uždirbantys asmenys ir toliau neskatinami dirbti, galimybės pasinaudoti įperkamomis priežiūros paslaugomis (skirtomis vaikams ir vyresnio amžiaus asmenims) tebėra ribotos, be to, egzistuoja didelių regioninių skirtumų. Tėvystės atostogų rodiklis yra vienas žemiausių ES;

               (22)antro lygmens derybos nėra plačiai naudojamos. Tai trukdo veiksmingai paskirstyti išteklius, o darbo užmokestį pritaikyti prie ekonominių vietos sąlygų. Tam įtakos turi ir esamos pagrindinės kolektyvinių derybų taisyklės bei praktika, dėl kurių kyla su darbo santykiais susijusių neaiškumų ir yra nedaug galimybių taikyti derybas vietos lygmeniu. Mokesčio nuolaidos, taikomos už su našumu siejamą užmokesčio padidinimą, nepadėjo paskatinti plačiau naudoti antro lygmens derybų;

               (23)žmonių, kuriems gresia skurdas arba socialinė atskirtis, dalis yra gerokai didesnė nei ES vidurkis, ypač vaikų ir migrantų kilmės asmenų. Be to, esama didelių regioninių skirtumų. Tam tikra pažanga padaryta įgyvendinant nacionalinę kovos su skurdu strategiją. Neseniai priimta įtraukties pajamų sistema – teigiamas žingsnis siekiant sukurti bendrą išsamią kovos su skurdu sistemą. Jos veiksmingumas priklausys nuo to, ar ji bus tinkamai įgyvendinta, ar bus pritraukta pakankamai išteklių (įskaitant įvairių socialinių išmokų racionalizavimą), ar tinkamas dėmesys bus skiriamas vaikus auginančioms šeimoms, atliekant materialinės padėties tikrinimą, skiriant joms paramą pirmumo tvarka ir vietoje taikant veiksmingas procedūras, tiek remiant pajamas, tiek teikiant gerai integruotas paslaugas. Šiame etape dar neaišku, ar finansinių išteklių pakaks, kad būtų išspręsta skurdo Italijoje problema. Pagrindiniai uždaviniai tebėra gauti papildomų išteklių kartu laikantis biudžeto tikslų, sumažinti socialinės paramos sistemos suskaidymą, racionalizuoti socialines išlaidas ir pašalinti dabartinį pensijoms palankų iškraipymą;

               (24)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Italijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Italija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Italijos politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (25)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė
                  16
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (26)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Italijai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Fiskalinę politiką vykdyti vadovaujantis Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimais, o tai reiškia, kad 2018 m. reikės didelių fiskalinių pastangų. Imantis politikos veiksmų, atsižvelgti į tikslą siekti fiskalinės krypties, kuri padeda ir stiprinti vykstantį Italijos atsigavimą, ir užtikrina šalies viešųjų finansų tvarumą. Nedarant poveikio biudžetui, mokesčių naštą nuo gamybos veiksnių perkelti mokesčiams, kurie mažiau kenkia augimui, ir imtis ryžtingų veiksmų siekiant sumažinti mokesčių išlaidų aprėptį bei kiekį, pertvarkyti pasenusią kadastro sistemą ir vėl pradėti taikyti pirmojo gyvenamojo būsto mokestį dideles pajamas gaunantiems namų ūkiams. Plačiau privalomai naudoti elektronines sąskaitas faktūras ir elektroninius mokėjimus.

               2.Sumažinti civilinių bylų nagrinėjimo trukmę veiksmingai valdant bylas ir taikant taisykles, kuriomis užtikrinama procedūrinė drausmė. Aktyviau kovoti su korupcija, visų pirma peržiūrint Senaties terminų įstatymą. Užbaigti užimtumo viešajame sektoriuje reformas ir padidinti valstybinių įmonių veiksmingumą. Greitai priimti ir įgyvendinti svarstomą Konkurencijos įstatymą ir panaikinti likusius konkurencijos apribojimus.

               3.Sparčiau mažinti susikaupusių neveiksnių paskolų skaičių ir padidinti paskatas už balansų sutvarkymą ir restruktūrizavimą, ypač bankų, kuriems taikoma nacionalinė priežiūra, segmento. Iš esmės pertvarkyti nemokumo ir užstato administravimo reglamentavimo sistemą.

               4.Dalyvaujant socialiniams partneriams, stiprinti kolektyvinių derybų sistemą, kad kolektyvinėse sutartyse būtų geriau atsižvelgiama į vietos sąlygas. Užtikrinti veiksmingą aktyvią darbo rinkos politiką. Palengvinti sąlygas antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims pradėti dirbti. Racionalizuoti socialines išlaidas ir pagerinti jų sudėtį.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 511 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  OL C92/01, 2017 3 24, p. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 77 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, Komisijos tarnybų perskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką.

                     (13)
                  Ši suma nustatyta remiantis 2017 m. stabilumo programoje nurodyta 0,25 % BVP bendra biudžeto išlaidų suma, iš kurios yra atskaityti 2015 ir 2016 m. jau leisti laikini atitinkamai 0,03 % BVP ir 0,06 % BVP nuokrypiai. Savo nuomonėje dėl Italijos 2017 m. biudžeto plano projekto Komisija paskelbė, kad ji, atsižvelgdama ir į 2016 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose pripažintas „svarbus pirmųjų su migrantų antplūdžiu susiduriančių valstybių narių pastarųjų metų indėlis, be kita ko, finansinio pobūdžio“, bus pasirengusi svarstyti, ar leisti Italijai papildomai nukrypti nuo koregavimo plano dėl nuolatinio išskirtinio į ją atvykstančių pabėgėlių srauto.

                     (14)
                  Savo nuomonėje dėl Italijos 2017 m. biudžeto plano projekto Komisija teigė, kad išlaidos ekstremaliųjų situacijų valdymui ir investicijų planui, skirtam prevencinei nacionalinės teritorijos apsaugai nuo seisminės rizikos, galėtų būti laikomos integruoto pobūdžio. Per kitus metus atitinkančiu kitų papildomų laikinų nuokrypių reikalavimus būtų laikomas tik papildomas išteklių, numatytų šiam tikslui, padidinimas.

                     (15)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (16)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


                  EUROPOS
                  KOMISIJA

                                        Briuselis, 2015 05 13
                                        COM(2015) 268 final

                            Rekomendacija

                    TARYBOS REKOMENDACIJA

         dėl 2015 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos

     su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Nyderlandų stabilumo programos

LT                                                                   LT
 ---pagebreak---                                               Rekomendacija

                                    TARYBOS REKOMENDACIJA

                       dėl 2015 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Nyderlandų stabilumo programos

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
     atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir
     148 straipsnio 4 dalį,
     atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės
     priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo1, ypač į jo 5
     straipsnio 2 dalį,
     atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES)
     Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo2, ypač į jo 6
     straipsnio 1 dalį;
     atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją3,
     atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas4,
     atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
     atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
     atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
     atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
     atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
     kadangi:
     (1)        2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui
                įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą
                geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias
                sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir
                konkurencingumo potencialas;
     (2)        remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė
                rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių
                (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo

     1
            OL L 209, 1997 8 2, p. 1.
     2
            OL L 306, 2011 11 23, p. 25.
     3
            COM(2015) 268.
     4
            P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

LT                                                   2                                                 LT
 ---pagebreak---             politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių
            buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;
     (1)    2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl Nyderlandų 2014 m.
            nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m.
            Nyderlandų stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Reglamentą (ES)
            Nr. 473/20135 Komisija pateikė nuomonę dėl Nyderlandų 2015 m. biudžeto plano
            projekto6;
     (2)    2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą7, kuria pradedamas
            2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną
            Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo
            ataskaitą8, kurioje nurodė, kad Nyderlandai yra viena iš valstybių narių, dėl kurios
            reikės parengti nuodugnią apžvalgą;
     (3)    2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos
            reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą
            ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;
     (4)    2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Nyderlandų ataskaitą9. Joje
            įvertinta Nyderlandų pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas
            rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento
            (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti
            išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio
            reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Išlieka rizika, susijusi su didele
            privačiojo sektoriaus skola, kuriai turi būti skiriamas dėmesys, nors neseniai pradėtos
            taikyti priemonės padeda būsto rinkai atsigauti ir padės pažaboti hipotekos paskolų
            augimą. Nors didelį dabartinį einamosios sąskaitos perviršį iš dalies lėmė
            ekonomikos struktūrinės ypatybės, pensijų ir mokesčių struktūra gali būti
            neefektyvaus kapitalo paskirstymo šaltinis;
     (5)    2015 m. balandžio 30 d. Nyderlandai pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą
            ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi
            programos vertintos vienu metu;
     (6)    šiuo metu Nyderlandams taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir
            pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2015 m. stabilumo programoje vyriausybė
            planuoja 2015 m. nominalų deficitą laipsniškai sumažinti iki 1,8 % BVP ir toliau jį
            mažinti iki 0,7 % BVP 2018 m. Vyriausybė planuoja, kad per visą programos
            laikotarpį bus laikomasi vidutinio laikotarpio tikslo – užtikrinti 0,5 % BVP
            struktūrinį deficitą. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos
            santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 68,8 % – 2015 m., o tada laipsniškai
            sumažės iki 66,1 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios
            biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario
            prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas atitiks vidutinio laikotarpio tikslą ir
            2015 m. bus -0,3 % BVP, o 2016 m. sieks -0,4 % BVP. Remdamasi stabilumo
            programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę,
            Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Nyderlandai laikysis Stabilumo ir augimo pakto

     5
           OL L 140, 2013 5 27, p. 11.
     6
           C(2014) 8810.
     7
           COM(2014) 902.
     8
           COM(2014) 904.
     9
           SWD(2015) 38.

LT                                                 3                                                    LT
 ---pagebreak---             nuostatų. Atsižvelgiant į Nyderlandų švietimo rezultatus, akademinius pasiekimus ir
            ekonominę plėtrą, valstybės investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą,
            2013 m. siekusios 0,84 % BVP, yra mažos. Vyriausybės išlaidos šioje srityje nuo
            2014 m. mažėja, o privačios MTTP išlaidos išlieka nedidelės. Nyderlandų
            ekonomikos ilgalaikio augimo potencialas būtų padidintas perorientavus viešąsias
            išlaidas į inovacijų ir mokslinių tyrimų sritį, visų pirma fundamentinius tyrimus, ir
            įgyvendinus bendrąją privačių investicijų į MTTP skatinimo politiką;
     (7)    pagrindinis uždavinys susijęs su padėtimi būsto rinkoje, kur per keletą dešimtmečių
            nusistovėjęs nelankstumas ir iškreipiamosios paskatos daro įtaką būsto finansavimo
            ir atskirų sektorių taupymo modeliams. Namų ūkių tendencija bendrąjį hipotekinį
            įsiskolinimą didinti užstatant būstą iš esmės rodo, kad taikomos ilgalaikės fiskalinės
            paskatos, visų pirma visiškas hipotekos palūkanų atskaitymas iš mokėtinų mokesčių.
            Nuo 2012 m. įgyvendinta įvairių priemonių, kuriomis iš dalies sprendžiama šių
            paskatų problema. Kai kurios iš jų susijusios su būsto finansavimo fiskalinio
            vertinimo koregavimu. Laipsniški veiksmai, kuriais siekiama riboti galimybę
            hipotekos palūkanas atskaityti iš mokėtinų mokesčių ir didinti amortizavimo
            paskatas, turi pagrindo. Tačiau ši priemonė pradedama taikyti per lėtai, kad smarkiai
            paveiktų amortizavimo tendencijas, o didelė mokesčių paskata investuoti į
            neproduktyvų turtą išliks. 100 % kredito dydžio ir įkeisto turto vertės santykis, kurį
            reikia pasiekti 2018 m., vis dar aukštas. Nuomos rinką varžo reglamentavimas ir tai,
            kad yra labai didelis socialinio būsto sektorius, kuriam taip pat būdinga ilgų rezervo
            sąrašų problema. Nustatyta labiau pajamomis grindžiama nuomos diferenciacija
            socialinio būsto sektoriuje yra žingsnis reikiama kryptimi, bet jo poveikis ribotas.
            Pagal naują įstatymą būsto įmonėms reikės atskirti bendros ekonominės svarbos
            veiklą (t. y. socialinį būstą) nuo kitos veiklos. Kol kas neaišku, ar tai padės pasiekti
            numatytą tikslą, t. y. perorientuoti socialinį būstą į tuos gyventojus, kuriems jo reikia,
            ir užtikrinti prieinamą socialinį būstą palankių sąlygų neturintiems asmenims,
            negalintiems būsto įsigyti rinkos sąlygomis;
     (8)    ilgalaikis pensijų sistemos tvarumas yra padidintas. Be laipsniško teisės aktais
            nustatyto pensinio amžiaus ilginimo nuo 65 metų 2012 m. iki 67 metų 2023 m. bei jo
            susiejimo su tikėtina gyvenimo trukme paskui, Nyderlandai patvirtino išsamias
            reformas, kuriomis siekiama pertvarkyti privačiai finansuojamą pensijų sistemos
            pakopą ir ilgalaikės priežiūros sistemą. Pensijų fondų finansų priežiūra pagerinta, o
            sistemos atsparumas finansiniams sukrėtimams padidintas. Šiuos veiksmus papildo
            sėkmingai įgyvendintos reformos, kuriomis vyresnio amžiaus darbuotojai skatinami
            dirbti ilgiau. Ilgalaikės priežiūros reformomis atsakomybė perduota savivaldybėms,
            kartu sumažintos bendros išlaidos ir dėmesys sutelktas į veiksmingumo didinimą.
            Ilgalaikės priežiūros kokybę ir prieinamumą reikia stebėti;
     (9)    likusios spręstinos Nyderlandų problemos – tai tinkamo išlaidų ir rizikos
            pasidalijimo tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų užtikrinimas kitomis
            priemonėmis, nei taikant priimtas indeksavimo ir lėšų rezervo taisykles (finansų
            vertinimo programa), visų pirma mažinant jaunų žmonių mokamas įmokas. Namų
            ūkiams paskirstyti savo finansus ekonomikos augimui palankiu būdu padėtų
            sustiprintas antrosios pakopos pensijų sistemos įmokų aktuarinis teisingumas;
     (10)   2014 m. priimta išsamia užimtumo apsaugos teisės aktų reforma siekiama didinti
            darbo jėgos aktyvumo lygį ir judumą. Fiskalinės paskatos nedirbti sumažintos. Pagal
            parlamento patvirtintą teisės aktą darbdaviams bus nustatyta neįgaliųjų asmenų
            įdarbinimo kvota. Šių priemonių poveikį įmanoma visapusiškai įvertinti tik jas

LT                                                 4                                                     LT
 ---pagebreak---              įgyvendinus. Būtina imtis papildomų priemonių, siekiant į darbo rinką integruoti
             žmones, esančius darbo rinkos paribyje, įskaitant migrantų kilmės asmenis;
     (11)    kalbant apie privalomąsias nemokestines įmokas, darbo mokesčių pleištas
             Nyderlanduose smarkiai viršija ES vidurkį, tad esama galimybių perorientuoti
             mokesčius į mažiau ekonomikos augimui kenkiančius veiksnius. Numatoma
             mokesčių reforma padėtų didinti darbo jėgos aktyvumo lygį. Po priėmimo būtina
             atidžiai stebėti šios reformos poveikį;
     (12)    atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės
             politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo
             programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių
             Nyderlandai ėmėsi atsižvelgdami į ankstesniais metais šaliai skirtas rekomendacijas.
             Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei
             Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES
             priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą
             Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos
             semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;
     (13)    atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Nyderlandų stabilumo programą ir
             mano10, kad Nyderlandai laikosi Stabilumo ir augimo pakto;
     (14)    atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba
             išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos
             rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau
             išdėstytose 1–3 rekomendacijose;
     (15)    atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos
             ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias
             rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Nyderlandai taip pat
             turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,
     REKOMENDUOJA Nyderlandams 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:
     1.      Siekiant didinti viešąsias MTTP išlaidas ir ekonomikos augimo potencialą,
             perorientuoti viešąsias išlaidas į investicijų į MTTP rėmimą ir parengti privačiųjų
             MTTP srities išlaidų didinimo pagrindines sąlygas.
     2.      Spartinti pastangas riboti galimybę hipotekos palūkanas atskaityti iš mokėtinų
             mokesčių, taip siekiant mažinti mokesčių paskatas investuoti į neproduktyvų turtą.
             Numatyti labiau į rinką orientuotą nuomojamų būstų kainų nustatymo mechanizmą, o
             socialinio būsto nuomos kainą dar labiau susieti su namų ūkių pajamomis.
     3.      Mažinti pradedančiųjų dirbti asmenų įmokų antrosios pakopos pensijų sistemai lygį.
     Priimta Briuselyje

                                                       Tarybos vardu
                                                       Pirmininkas

     10
            Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

LT                                                       5                                               LT


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 18
            COM(2016) 342 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2016 m. Portugalijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2016 m. Portugalijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2016 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Portugalijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje Portugalija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos
                  7
               . Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Portugalija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

               (2)2016 m. Portugalijos ataskaita
                  8
                paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Portugalijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus
                  9
               . Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma daug susikaupusių grynųjų išorės įsipareigojimų, didelė valstybės ir privačiojo sektoriaus skola ir didelė dalis neveiksnių paskolų lemia pažeidžiamumą esant dideliam nedarbui. Tebėra politikos spragų sprendžiant produktų ir paslaugų rinkų, įmonių skolos restruktūrizavimo, fiskalines ir tam tikrų darbo rinkos sričių problemas;

               (3)2016 m. balandžio 29 d. Portugalija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu. Portugalijos nacionalinėje reformų programoje su pakankamai plačiu užmoju siekiama šalinti perviršinį disbalansą, joje išdėstytos tinkamos priemonės, kuriomis siekiama skatinti konkurencingumą ir mažinti privačiojo sektoriaus skolą ir atsižvelgiama į 2016 m. šalies ataskaitoje nurodytus uždavinius bei euro zonai skirtas rekomendacijas, visų pirma suteikti naują postūmį investicijoms ir užtikrinti valstybės finansų tvarumą. Jeigu šios priemonės bus visapusiškai ir greitai įgyvendintos, jos padėtų spręsti Portugalijos makroekonominio disbalanso problemą. Remiantis Portugalijos politikos įsipareigojimų vertinimu, šiuo etapu nebūtina aktyviau vykdyti makroekonominio disbalanso procedūros;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  10
               ;

               (5)šiuo metu Portugalijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. Ji iki 2015 m. termino nepanaikino perviršinio deficito ir neužtikrino Tarybos rekomenduotų fiskalinių pastangų. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja 2016 m. panaikinti perviršinį deficitą ir pasiekti 2,2 % BVP nominalaus deficito tikslą. Kai perviršinis deficitas bus tvariai panaikintas, Portugalijai bus taikoma prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. Numatoma, kad nuo 2016 iki 2020 m. (perskaičiuotas
                  11
               ) struktūrinis balansas pagerės tik maždaug 0,35 % BVP per metus, t. y. mažiau už reikalaujamą 0,6 % BVP dydį, ir vidutinio laikotarpio tikslo – 0,25 % BVP struktūrinio pertekliaus – programos laikotarpiu pasiekti nenumatoma. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės iki 124,8 % 2016 m. ir toliau mažės iki 110,3 % 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra gana optimistinis. Be to, priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. sieks 2,7 % BVP, t. y. bus mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2017 m. bus 2,3 % BVP. Numatoma, kad struktūrinis deficitas 2016 ir 2017 m. šiek tiek padidės, todėl fiskalinės pastangos neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Be to, numatoma, kad 2017 m. Portugalija nesilaikys pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Portugalija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;

               (6)pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 10 straipsnio 1 dalį Komisija reguliariai stebės, kaip įgyvendinamos priemonės, kurių Portugalija imsis atsižvelgdama į naujausią Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį; todėl Komisija rekomenduos Tarybai atitinkamus veiksmus, kurių reikia imtis pagal perviršinio deficito procedūrą;

               (7)reikiamą fiskalinį koregavimą labai padėtų užtikrinti laiku ir griežtai įgyvendinamas pertvarkytas biudžeto sistemos įstatymas, įsipareigojimų kontrolės įstatymas ir toliau gerinamas pajamų surinkimas ir išlaidų kontrolė. Portugalijai reikia spręsti du uždavinius – užtikrinti ilgalaikį sveikatos priežiūros sistemos fiskalinį tvarumą ir išlaikyti galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas didinant sistemos veiksmingumą. Nors šiuo metu Portugalijos viešosios išlaidos, palyginti su visomis sveikatos priežiūros išlaidomis, yra mažiausios ES, prognozuojama, kad viešosios sveikatos priežiūros išlaidos iki 2060 m. padidės 2,5 % BVP – daugiausiai ES. Dar nesiimta visapusiškų priemonių siekiant skatinti ligų prevenciją ir visuomenės sveikatos politiką, taip pat užtikrinti pirminių sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ankstyvuoju ir mažiau lėšų reikalaujančiu etapu, siekiant išspręsti ilgalaikio tvarumo sveikatos priežiūros sektoriuje uždavinius. Svarbus uždavinys trumpuoju laikotarpiu tebėra tiksliai planuoti ir vykdyti biudžetą ligoninėse, siekiant užtikrinti, kad būtų padengtas jų įsiskolinimas. Nors pastaruoju metu vykdytomis reformomis siekta spręsti ilgalaikio pensijų sistemos tvarumo užtikrinimo klausimą, trumpojo ir vidutinio laikotarpių pensijų sistemos tvarumo uždaviniai dar neišspręsti. Valstybinei pensijų sistemai būdingi didelės apimties biudžeto pervedimai ir kartų nelygybės problema. Atidedamas reformų vykdymas ir politikos spragos vis dar mažina valstybės įmonių, visų pirma transporto sektoriaus, fiskalinį tvarumą. Siekiant sutaupyti lėšų fiskalinėje srityje būtina tų įmonių restruktūrizavimo planuose stiprinti veiksmingumą didinančias priemones;

               (8)daug pastangų dėta siekiant pažaboti mokesčių slėpimą toliau didinant mokesčių administravimo veiksmingumą. Imamasi priemonių kovoti su mokestiniu sukčiavimu, gerinti keitimąsi informacija su finansų įstaigomis ir stiprinti kovos su pinigų plovimu sistemą. Vis dėlto, nepaisant padarytos pažangos, dar yra galimybių stiprinti mokestinių prievolių vykdymą. Mokesčių administravimo pertvarkymas siekiant padidinti jo veiksmingumą taip pat padėtų skatinti investicijas;

               (9)apskritai darbo užmokestis kito nedaug – tai suprantama turint omenyje aukštą nedarbo lygį ir būtinybę atkurti išorės balansą, taip pat atsižvelgiant į našumo augimą vidutiniu laikotarpiu. Kolektyvinės derybos sektorių lygmeniu prisidėjo prie šios tendencijos, nors kolektyvinių derybų sistemos ypatybės vis dar riboja koregavimo įmonių lygmeniu apimtį. Mažos infliacijos ir didelio nedarbo lygio aplinkybėmis minimalus darbo užmokestis 2016 m. sausio mėn. buvo padidintas nuo 505 EUR iki 530 EUR per mėnesį ir planuojama toliau palaipsniui jį didinti iki 600 EUR per mėnesį iki 2019 m. (mokamą 14 kartų per metus). Pagal minimalaus darbo užmokesčio, kaip vidutinio darbo užmokesčio procentinę dalį, Portugalija yra ES šalių sąrašo viduryje, tačiau ji priklauso šalims, kuriose minimalus darbo užmokestis, išreikštas darbo užmokesčio medianos procentine dalimi, yra didžiausias. Tai leidžia daryti išvadą, kad darbo užmokesčio Portugalijoje pasiskirstymas gerokai pasislinkęs link mažesnio darbo užmokesčio ir kad toliau didinant minimalų darbo užmokestį galėtų greitai padidėti jį gaunančių darbuotojų (kurie 2016 m. sudarė beveik ketvirtadalį visų darbuotojų) dalis. Nors tai galėtų padėti mažinti dirbančiųjų skurdo intensyvumą, tai taip pat didina spaudimą visai darbo užmokesčio struktūrai ir verčia bendrą darbo užmokestį didėti. Jei šis didėjimas nebus suderintas su našumo didėjimu, tai gali kelti pavojų užimtumo ir konkurencingumo perspektyvoms, visų pirma darbui imliuose sektoriuose. Tai taip pat gali mažinti paskatas investuoti į įgūdžius;

               (10)Portugalijos darbo rinka 2014 ir 2015 m. toliau atsigavo ir buvo dėta daug pastangų siekiant pertvarkyti aktyvumo skatinimo politiką, modernizuoti valstybinę užimtumo tarnybą ir didinti darbo biržoje neregistruotų jaunų žmonių įtrauktį, nors kai kurių įgyvendinimo problemų išlieka. Atsižvelgiant į šiuo metu pablogėjusią socialinę padėtį, visų pirma padidėjusį vaikų skurdo lygį, taip pat buvo imtasi svarbių priemonių siekiant sustiprinti socialinę pagalbą; jos pirmiausia susijusios su minimalių pajamų sistema, išmokomis vaikui ir mažomis pensijomis. Šių priemonių poveikis mažinant skurdo intensyvumą dar turi būti įvertintas. Vis dėlto vis dar susiduriama su sunkumais integruoti daug ilgalaikių bedarbių ir tai neigiamai veikia ekonomikos augimą bei socialinę padėtį. Dar yra galimybių toliau skatinti ilgalaikių bedarbių aktyvumą imantis tikslinių darbo rinkos politikos priemonių ir tobulinant užimtumo ir socialinių tarnybų koordinavimą. Nors atsigaunant ekonomikai atsirado daug naujų darbo vietų su nuolatinėmis darbo sutartimis, darbo rinkos segmentacija vis dar didelė. Pagal terminuotas darbo sutartis dirbančių darbuotojų dalis tebėra viena didžiausių Europoje, o perėjimo nuo laikinų prie nuolatinių sutarčių lygis nedidelis;

               (11)didelis privačiojo sektoriaus įsiskolinimas tebėra pagrindinis Portugalijos ekonomikos pažeidžiamumo šaltinis, o sąlygos mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansavimą tebėra sudėtingos. Padaryta tam tikra pažanga mažinant įmonių skolos naštą ir sudarant sąlygas privačiojo sektoriaus įsiskolinimui sumažinti, tačiau Portugalijos privatusis sektorius vis dar vienas labiausiai įsiskolinusių ES. Tai pagrindinė kliūtis investicijoms ir potencialios gamybos apimties augimui. Ne finansų bendrovės koreguoja savo balansus, tačiau mažesniu mastu nei namų ūkiai. Didelis ir toliau augantis neveiksnių paskolų lygis verslo sektoriuje daro spaudimą tiek ne finansų sektoriaus, tiek finansų sektoriaus balansui ir yra pagrindinė kliūtis investicijoms. Buvo imtasi veiksmų įvairiais lygmenimis įmonių įsiskolinimo problemai spręsti, tačiau rezultatai yra vangūs. Vis dar didelis įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas, susijęs su pelno apmokestinimu. Per pastaruosius kelerius metus vyriausybė bandė spręsti šią problemą įvesdama kapitalo nepakankamumo taisykles ir įmonių nuosavo kapitalo lengvatą. Vis dėlto 2015 m. skola finansuojamų investicijų ir nuosavu kapitalu finansuojamų investicijų kapitalo sąnaudų (prieš ir po apmokestinimo) skirtumas išliko vienas didžiausių ES. Įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms bei pradedančioms, gauti kreditą tebėra brangu ir sunku. Galimybių pasinaudoti alternatyviais finansavimo šaltiniais, tokiais kaip privatusis kapitalas, rizikos kapitalas, sutelktinis finansavimas ir neformalių investuotojų teikiamas finansavimas, nedaug ir tie šaltiniai labai menkai išplėtoti;

               (12)nepaisant pažangos, reguliavimo kliūtys ir silpni instituciniai gebėjimai vis dar stabdo verslo augimą, konkurencingumą ir investicijas. Portugalijos teisingumo sistemos veiksmingumas, visų pirma sprendžiant mokestinius ginčus, tebėra menkas. Viešieji pirkimai Portugalijoje iš esmės yra skaidrūs. Vis dėlto, remiantis specialios interneto platformos „BASE“ duomenimis, Portugalijos perkančiosios organizacijos dažnai naudoja tiesioginio skyrimo procedūrą, pagal kurią 2013–2015 m. laikotarpiu vidutiniškai buvo sudaryta 87,3 % visų viešųjų sutarčių; tai atitinka 47 % visos sutarčių sumos. Vis dar reikia užtikrinti koncesijos sutarčių bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių skaidrumą, visų pirma vietos ir regionų lygmeniu. Finansų ministerijos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės darbo grupė prižiūri kai kurias centrinės administracijos valdomas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, tačiau koncesijoms, regioninėms ir vietos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms tokia priežiūra netaikoma. Vis dar vėluojama įgyvendinti uostų sektoriaus reformas ir išlieka kliūčių į rinką patekti naujiems dalyviams. Registruoti įmones tapo lengviau, bet licencijavimas tebėra sudėtingas, o sudėtingos ir nenuspėjamos administracinės procedūros mažina investuotojų pasitikėjimą. Vis dar yra problemų, susijusių su procedūromis, taikomomis siekiant patekti į statybų rinką, gauti statybos leidimus ir veiksmingai įgyvendinti integruotas aplinkos licencijų taisykles. Reguliavimo kliūtys kai kuriuose verslo paslaugų sektoriuose, visų pirma teisinių paslaugų, kliudo veiksmingai paskirstyti išteklius. Profesines organizacijas reglamentuojantys teisės aktai, visų pirma susiję su jų įstatais ir vidaus taisyklėmis, yra ribojamojo pobūdžio ir gali kliudyti tiek fiziniams, tiek juridiniams asmenims verstis atitinkamomis profesijomis. Tai visų pirma daro poveikį teisininko profesijai, kuriai, be kita ko, taikomi reklamos ir daugiasritės veiklos apribojimai;

               (13)Portugalija atsilieka mokslo įstaigų ir įmonių atstovų bendradarbiavimo ir žinių komercinimo srityje. Universitetų ir verslo sektoriaus bendradarbiavimo kliūtys yra didelės tiek dėl reguliavimo ir biurokratinių kliūčių, tiek dėl paskatų bendradarbiauti mokslo sistemoje stygiaus. Tai mažina absolventų įsidarbinimo galimybes ir inovacijas. Pradėtos naujos trumpojo ciklo technikos dalykų studijos suteikė naujų politechnikos mokslo įstaigų ir regioninių ekonomikos dalyvių bendradarbiavimo galimybių, bet universitetų programos dar nemodernizuotos;

               (14)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Portugalijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Portugalija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Portugalijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

               (15)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė
                  12
                visų pirma pateikta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (16)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Portugalijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti, kad iki 2016 m. perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas, ir tuo tikslu 2016 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki 2,3 % BVP, imantis reikiamų struktūrinių priemonių ir visas nenumatytas pajamas panaudojant deficitui ir skolai mažinti. Tai atitinka struktūrinio balanso pagerėjimą 0,25 % BVP 2016 m. Vėliau 2017 m. užtikrinti bent 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą. Iki 2017 m. vasario mėn. atlikti išsamią išlaidų peržiūrą visais viešojo administravimo lygmenimis ir stiprinti išlaidų kontrolę, išlaidų efektyvumą ir tinkamą biudžeto sudarymą. Užtikrinti sveikatos priežiūros sektoriaus ilgalaikį tvarumą neribojant galimybių gauti pirminę sveikatos priežiūrą. Sumažinti biudžeto pervedimus pensijų sistemoje. Iki 2016 m. pabaigos perorientuoti valstybės įmonių restruktūrizavimo planus.

               2.Konsultuojantis su socialiniais partneriais užtikrinti, kad minimalus darbo užmokestis atitiktų užimtumo ir konkurencingumo skatinimo tikslus visuose sektoriuose.

               3.Užtikrinti veiksmingą ilgalaikių bedarbių aktyvumo skatinimą ir pagerinti užimtumo ir socialinių tarnybų koordinavimą. Stiprinti įmonių paskatas samdyti darbuotojus pagal neterminuotas darbo sutartis.

               4.Iki 2016 m. spalio mėn. imtis priemonių, siekiant sudaryti geresnes sąlygas išvalyti kredito įstaigų balansus ir spręsti didelio neveiksnių paskolų lygio problemą. Mažinti įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą, susijusį su pelno apmokestinimu, ir pagerinti mažųjų ir vidutinių įmonių galimybes gauti finansavimą kapitalo rinkoje.

               5.Padidinti viešųjų pirkimų pagal viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes bei koncesijos sutartis skaidrumą ir veiksmingumą. Iki 2016 m. pabaigos pagerinti ir paspartinti administracines ir licencijų išdavimo procedūras, paspartinti mokestinių ginčų sprendimą ir sumažinti reguliavimo kliūtis, visų pirma teikiant verslo paslaugas. Skatinti universitetų ir verslo sektoriaus bendradarbiavimą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 342 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ir P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 90 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis stabilumo programoje pateikta informacija.

                     (12)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 255 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2015 m. Danijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2015 m. Danijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2015 m. Danijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Danijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką.

               (3)2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014 m. Danijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Danijos konvergencijos programos.

               (4)2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje nenurodė, kad Danija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

               (6)2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Danijos ataskaitą
                  6
               . Joje įvertinta Danijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas;

               (7)2015 m. kovo 27 d. Danija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (8)šiuo metu Danijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. konvergencijos programoje vyriausybė planuoja išplėsti nominalų deficitą nuo 1,6 % BVP 2015 m., kai toks rodiklis buvo grindžiamas dideliu nenumatytu pelnu, iki 2,6 % BVP 2016 m. Paskui vyriausybė planuoja deficitą sumažinti, kad 2020 m. pasiektų subalansuotą biudžetą. Remiantis konvergencijos programa, vyriausybė planuoja nuo 2016 m. laikytis vidutinio laikotarpio tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio deficito. Remiantis konvergencijos programa, tikimasi, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės nuo 39,8 % BVP 2015 m. iki 36,7 % BVP 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, tikimasi, kad 2015 m. struktūrinis balansas atitiks vidutinio laikotarpio tikslą. Vis dėlto, remiantis šia prognoze, esama rizikos, kad 2016 m. bus kiek nukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslo, grynųjų išlaidų augimui 0,3 % BVP viršijus išlaidų kriterijų. Nors tikimasi, kad šis nuokrypis bus laikinas, nes 2016 m. grynųjų išlaidų augimui poveikio turi su pensijų santaupų apmokestinimu susijusių vienkartinių priemonių laipsniškas nutraukimas, 2016 m. gali reikėti papildomų priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Danija iš esmės laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (9)ilgalaikė tinkamai kvalifikuotos darbo jėgos pasiūla yra Danijos tvaraus augimo sąlyga. Pradėjusi 2014 m. aktyvios darbo rinkos politikos reformą Danija padarė pažangą gerindama darbo rinkos paribyje esančių asmenų įsidarbinimo galimybes. Reforma dar tik pradedama įgyvendinti ir jos rezultatus reikia stebėti. Vis dar reikia imtis papildomų priemonių labiausiai iš darbo rinkos išstumtų asmenų atžvilgiu, atsižvelgiant į Carsteno Kocho II ekspertų grupės rekomendacijas. Ši problema labiausiai paliečia menkai išsilavinusius, nedidelę darbo rinkos patirtį turinčius, jaunus ir migrantų kilmės asmenis. Apskritai vis dar nepakankamai panaudojamas migrantų kilmės asmenų potencialas darbo rinkoje. Nepaisant didelių išlaidų švietimui Danijoje, mokymosi rezultatai yra tik vidutiniški, visų pirma migrantų kilmės moksleivių. Šią problemą siekiama spręsti pradinio ir pagrindinio ugdymo bei profesinio rengimo ir mokymo sistemų reforma. Reikia visiškai įgyvendinti šias reformas, kad pagerėtų švietimo rezultatai;

               (10)siekiant sustiprinti Danijos ekonomikos atsigavimą labai svarbu padidinti konkurencingumą. Šiuo požiūriu labai svarbus produktyvumo augimas, o jis per pastaruosius du dešimtmečius apskritai buvo silpnas ir jam poveikio turėjo kliūtys patekti į rinką bei reguliavimo našta į vidaus rinką orientuotuose paslaugų sektoriuose. Produktyvumo komisija nustatė, kad produktyvumą galima padidinti statybų ir mažmeninės prekybos sektoriuose. Mažmeninės prekybos subjektus reglamentuojančios normos yra labai griežtos ir nesiimta jokių veiksmų joms sušvelninti. Statybų sektoriuje taikomos griežtos statybos taisyklės ir daug sertifikavimo schemų. 2014 m. lapkričio mėn. Danijos vyriausybė pateikė statybų strategiją. Joje išdėstyti geri ketinimai, pavyzdžiui, supaprastinti taisykles, racionalizuoti statybos leidimo prašymų techninius elementus, pradėti taikyti tarptautinius standartus, suderinti nacionalinius standartus ir sutrumpinti statybos leidimų išdavimo laikotarpį. Tačiau strategija dar turi būti visapusiškai įgyvendinta taikant konkrečias priemones. Vis dar dubliuojasi leidimų išdavimo ir sertifikavimo schemos, kurios tam tikrais atvejais taip pat taikomos laikinam tarpvalstybinių paslaugų teikimui. Be to, ne visada atsižvelgiama į kitose valstybėse narėse išduotus leidimus ir sertifikatus, kai paslaugų teikėjai nori įsteigti savo verslą Danijoje;

               (11)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendacijas, skirtas Danijai ankstesniais metais. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–2 rekomendacijose;

               (12)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Danijos konvergencijos programą ir savo nuomonę
                  7
                visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Danijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

               1.2016 m. vengti nuokrypio nuo vidutinio laikotarpio tikslo.

               2.Padidinti produktyvumą, visų pirma į vidaus rinką orientuotuose paslaugų sektoriuose, įskaitant mažmeninės prekybos ir statybos sektorius. Sumažinti mažmeninės prekybos subjektams taikomus apribojimus ir imtis tolesnių priemonių siekiant panaikinti likusias kliūtis statybų sektoriuje, nulemtas leidimų išdavimo ir sertifikavimo schemų.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 255.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904 final.

                     (6)
                  SWD (2015) 24 final.

                     (7)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 18
            COM(2016) 324 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2016 m. Čekijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2016 m. Čekijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2016 m. Čekijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Čekijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2016 m. Čekijos ataskaita
                  6
                buvo paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Čekijos pažanga įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2016 m. gegužės 11 d. Čekija pateikė 2016 m. konvergencijos programą, o gegužės 12 d. – 2016 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  7
               ;

               (5)šiuo metu Čekijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas šiek tiek pablogės iki –0,6 % BVP 2016 m. ir nuo 2017 m. iš esmės stabilizuosis ties –0,5 % BVP. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinio deficito – ir toliau bus laikomasi per visą programos laikotarpį. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP išliks 41,1 % 2016 m. ir sumažės iki 39.3 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad struktūrinis balansas bus –0,7 % 2016 m. ir –0,9 % BVP 2017 m., taigi viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Galimi nuokrypiai ateityje būtų vertinami atsižvelgiant į reikalavimą išlaikyti vidutinio laikotarpio tikslo lygio struktūrinį balansą. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Čekija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (6)ilguoju laikotarpiu kyla vidutinė rizika Čekijos fiskaliniam tvarumui. Ją visų pirma lemia prognozuojamas su visuomenės senėjimu susijusių viešųjų išlaidų poveikis, daugiausia sveikatos priežiūros, taip pat pensijų srityse. Jeigu bus įgyvendintos neseniai priimtos arba planuojamos priemonės, skirtos pensijų sistemai iš dalies keisti, ilguoju laikotarpiu pablogės viešųjų finansų būklė. Pirma, 2016 m. vasario mėn. Čekijos Vyriausybė priėmė teisės aktus, kuriais jai suteikiami įgaliojimai lanksčiau koreguoti pensijų indeksavimo mechanizmą. Antra, svarstomi pasiūlymai nustatyti teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus 65 m. ribą ir reguliarios pensinio amžiaus peržiūros mechanizmą. Šiuo metu neplanuojama ilginti teisės aktais nustatyto trumpo pensinio amžiaus. Kalbant apie sveikatos priežiūrą, susirūpinti verčia ir prognozuojamas ilgalaikių išlaidų padidėjimas. Čekijai kyla problemų gerinant sveikatos priežiūros sistemos valdymą ir išlaidų efektyvumą, nors šiuo metu vyksta skirtingi kelių priemonių priėmimo proceso etapai. Rodikliai rodo, kad sunaudojama daug prekių ir paslaugų ir kad palyginti daug naudojamasi priežiūra ligoninėse, kuri yra daug brangesnė nei ambulatorinė priežiūra. Planuojant ir racionalizuojant stacionarinės priežiūros pajėgumus veiksmingai nepanaudojami turimi medicininiai duomenys. Peržiūrima priežiūros ligoninėse išlaidų kompensavimo sistema, nes ji turi įvairių trūkumų, pavyzdžiui, apskaičiuojant orientacinius tarifus naudojamasi maža ligoninių imtimi. Dar nepakankamai išnaudojamos galimybės pagerinti ambulatorinės priežiūros koordinavimą, padidinti bendrosios praktikos gydytojų prevencinį vaidmenį ir apriboti nebūtiną naudojimąsi ambulatorinės priežiūros paslaugomis;

               (7)Čekijos fiskalinė sistema yra viena silpniausių ES. 2015 m. vasario mėn. Vyriausybė patvirtino reformų dokumentų rinkinį, kuriuo šalinami pagrindiniai šios srities trūkumai, tačiau jį dar turi ratifikuoti Parlamentas. Dokumentų rinkiniu siekiama į nacionalinės teisės aktus perkelti Tarybos direktyvą 2011/85/ES dėl biudžeto sistemų. Siūloma reforma numatoma nustatyti griežtesnes išlaidų ribas ir jas tiesiogiai susieti su vidutinio laikotarpio biudžeto tikslu. Vykdant reformą, Vyriausybė privalėtų patvirtinti biudžetą, kuriuo apsaugomas viešųjų finansų tvarumas ilguoju laikotarpiu, ir būtų įsteigta nepriklausoma fiskalinė taryba, kad būtų stebimi viešieji finansai ir padidintas skaidrumas;

               (8)investicijos Čekijoje vis dar nesiekia ES vidurkio, vertinant vienam gyventojui tenkančią jų sumą, ir daugiausia yra sutelktos sostinės regione. Verslo aplinkos veiksmingumą vis dar mažina ir investuoti trukdo administracinės ir reguliavimo kliūtys. Yra konkrečių transporto ir energetikos infrastruktūros projektų įgyvendinimo trukdžių. Be to, ES fondų lėšos 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvo panaudojamos lėtai, daugiausia dėl sudėtingų procedūrų, valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų, viešojo pirkimo procedūrų neveiksmingumo ir įgyvendinant projektus dalyvaujančių įstaigų silpnų administracinių gebėjimų. Kalbant apie transporto infrastruktūrą, administracinės kliūtys, trukdančios investuoti, apima ilgas žemės naudojimo leidimų išdavimo procedūras ir vilkinimą, kurį lemia skundų nagrinėjimo procedūros Antimonopolinės politikos tarnyboje. Energijos vartojimo efektyvumo viešosios programos, skirtos energijos vartojimo intensyvumui sumažinti, yra susiskaidžiusios ir neefektyvios išlaidų požiūriu. Esama požymių, kad energijos nesutaupoma tiek, kiek numatyta pagal nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planą. Paslaugų srityje išryškėjo tam tikras reglamentavimo ribotumas. Tai visų pirma pasakytina apie tam tikrus atskirus profesinių paslaugų sektorius, kuriuose kliūtys pradėti teikti paslaugas ir jas teikti yra didesnės nei ES vidurkis. Tai, kad mažai naudojamasi kokybiškomis internetinėmis viešosiomis paslaugomis, taip pat kenkia verslo aplinkai ir rodo pasiūlos trūkumus. Teikiant e. valdžios paslaugas nepasinaudojama visomis technologinėmis galimybėmis siekiant pagerinti patogumą naudotojams, o jų techninio sudėtingumo lygis vienas žemiausių ES. Turimi įrodymai rodo, kad Čekijoje palyginti dažni mokesčių slėpimo atvejai. Šios problemos sprendimas, visų pirma PVM srityje – vienas iš svarbiausių politinės darbotvarkės uždavinių. Kita vertus, neplanuojama jokių priemonių, kad būtų sumažintos palyginti didelės išlaidos, siejamos su mokesčių mokėjimu, arba kad būtų supaprastinta mokesčių sistema. Mokesčių administratorius teikia ribotas paslaugas prieš pildant deklaracijas. Mokesčių mokėtojai nedaug naudojasi elektroninėmis deklaracijų pildymo sistemomis, nors PMV srityje padaryta tam tikra pažanga. Be to, atsižvelgiant į naujausias tarptautines ataskaitas, mokesčių surinkimo sąnaudos palyginti didelės. Didelės darbdavių mokamos socialinės įmokos didina bendrą aukštą darbo jėgos apmokestinimo lygį, o apmokestinimo diversifikavimas pereinant prie kitų sričių, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto, mokesčių yra ribotas;

               (9)nemažai rodiklių rodo didelius viešojo administravimo trūkumus. Padaryta tam tikra pažanga priimant 2015 m. kovos su korupcija plane numatytas teisėkūros ir neteisėkūros priemones. 2015 m. lapkričio mėn. Parlamentas patvirtino Sutarčių registro įstatymą. Jį laiku įgyvendinus ir toliau plėtojant pagerėtų viešųjų konkursų skaidrumas ir išlaidų efektyvumas. Tačiau kai kurie pagrindiniai kovos su korupcija įstatymai, pavyzdžiui, Interesų konflikto įstatymo pataisos ir naujas Politinių partijų finansavimo įstatymas, vis dar nepriimti. Kai kurių priimtų priemonių vykdymą sunku užtikrinti ir jų poveikis ribotas, o nemažai planuojamų priemonių vis perkeliamos į kito laikotarpio veiksmų planą. Nepaisant pastangų šalinti Čekijos viešųjų pirkimų sistemos trūkumus, dar yra galimybių pagerinti jos rezultatus, susijusius su konkurencija, taigi ir ekonomiškai naudingiausiais pasiūlymais. Taip iš dalies yra dėl to, kad viešuosius pirkimus vykdantys specialistai nepakankamai gerai parengiami, o skiriant sutartis skiriama nepakankamai dėmesio kokybės kriterijams. Viešasis sektorius daug naudojasi nekonkurencingomis procedūromis ir turi nedaug galimybių pritraukti konkursų dalyvius, be to, retai taikomi grupiniai pirkimai. Vis dėlto tikimasi, kad naujai perkeltų direktyvų dėl modernizuotų viešųjų pirkimų procedūrų įgyvendinimas bus galimybė nustatyti strateginį įrodymais pagrįstą požiūrį į viešųjų pirkimų politiką, susijusį su profesionalumo didinimu, viešųjų pirkimų vykdymu grupėmis, didesniu dėmesiu kokybės kriterijams ir pirkimus vykdančių specialistų sąžiningumu;

               (10)pastaraisiais metais investicijos į MTTP smarkiai padidėjo, tačiau rezultatai vis dar menki, o MTTP infrastruktūros tvarumas verčia susirūpinti. Šiuo metu įgyvendinamos ilgai atidėliotos, tačiau esminės Čekijos mokslinių tyrimų sistemos valdymo reformos, visų pirma susijusios su vertinimu ir finansavimu. Esamas finansavimo mechanizmas yra susiskaidęs, nepakankamai derinami atitinkamų įstaigų veiksmai, neaiškiai pasiskirstyta atsakomybė ir prioritetai. Rengiama išsami su finansavimu siejama MTTP vertinimo sistema, tačiau pažanga lėta. Nedaug nuveikta siekiant padidinti akademinės ir verslo bendruomenių sąsajas. Šias sąsajas silpnina viešosioms mokslo tiriamosioms įstaigoms taikoma vertinimo sistema, kurioje neatsižvelgiama į bendradarbiavimo su įmonėmis lygį;

               (11)2016 m. sausio mėn. Parlamentas priėmė aukštojo mokslo reformą. Vis dar būtina didinti mokytojo profesijos patrauklumą ir viena iš priežasčių tai daryti yra palyginti mažas atlyginimas, taip pat mokytojų bendruomenės senėjimas. Siekiant padidinti profesijos patrauklumą, rengiama nauja mokytojų ir pedagogų karjeros sistema, tačiau jos įgyvendinimas atidėtas. Mokymosi rezultatai apskritai geri, tačiau jie labai priklauso nuo besimokančio asmens socialinės ir ekonominės padėties. Prasti palankių sąlygų neturinčių grupių, visų pirma romų, mokymosi rezultatai yra akivaizdi problema. Apskaičiuota, kad labai didelė romų vaikų dalis nebaigia mokyklos. Daugelis romų vaikų išsilavinimą įgyja bendrojo švietimo sistemai nepriklausančiose mokyklose, todėl jų mokymosi standartai yra žemesni nei likusios gyventojų dalies vaikų. Mokytojams nesuteikiama pakankamai mokymosi galimybių, kad jie galėtų spręsti tokias problemas, o kvalifikacijos tobulinimo veikloje, susijusioje su mišrių grupių mokymu ir įtraukiu švietimu, dalyvauja nedidelė dalis mokytojų. Imtasi ir pradedama įgyvendinti nemažai teisėkūros ir administracinių priemonių, skirtų įtraukiam švietimui. Tikimasi, kad jos padės mažinti romų ir ne romų vaikų išsilavinimo ir mokymosi pasiekimų skirtumus. 2016 m. kovo mėn. Parlamentas priėmė Švietimo įstatymo pataisas, kuriomis nustatoma, kad privalomasis švietimas apima paskutinius ikimokyklinio ugdymo metus ir užtikrinama, kad mažesni vaikai turėtų teisę gauti vietą vaikų darželyje. Vis dėlto nelygybė švietimo sistemoje trukdo gerinti žmogiškojo kapitalo kokybę ir lemia prastesnius rezultatus darbo rinkoje vėliau;

               (12)darbo rinkos padėtis Čekijoje pagerėjo, tačiau tolesnis užimtumo didėjimas priklausys nuo didesnio nepakankamai atstovaujamų grupių dalyvavimo. Šioms grupėms priklauso mažų vaikų turinčios moterys, žemos kvalifikacijos darbuotojai ir romų bendruomenės nariai. Valstybinių užimtumo tarnybų informavimo gebėjimai, taip pat tinkama ir labai tikslingai vykdoma aktyvi darbo rinkos politika bei individualiai pritaikytos paslaugos padėtų padidinti pažeidžiamų grupių dalyvavimą. Dalyvauti darbo rinkoje mažų vaikų turinčioms moterims trukdo tai, kad nuolat trūksta nebrangių ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų, visų pirma skirtų vaikams iki trejų metų, ir tai, kad lankstus darbo grafikas taikomas ribotai. Pastaraisiais metais imtasi tam tikrų priemonių siekiant panaikinti šį trūkumą, tačiau dar galima nuveikti daug daugiau;

               (13)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Čekija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

               (14)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir mano
                  8
               , kad Čekija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto,

               REKOMENDUOJA Čekijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.Imtis priemonių siekiant užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, atsižvelgiant į ateityje sveikatos priežiūros srityje kilsiančią riziką. Priimti teisės aktus, skirtus fiskalinei sistemai sustiprinti.

               2.Sumažinti reguliavimo ir administracines kliūtis, trukdančias investuoti, visų pirma transporto ir energetikos sektoriuose, ir padidinti galimybes naudotis e. valdžios paslaugomis. Priimti dar nepriimtas kovos su korupcija reformas ir pagerinti viešųjų pirkimų praktiką.

               3.Sustiprinti MTTP sistemos valdymą ir palengvinti sąlygas akademinei bendruomenei palaikyti ryšius su įmonėmis. Padidinti mokytojo profesijos patrauklumą ir imtis priemonių, kad būtų padidinta palankių sąlygų neturinčių vaikų, įskaitant romus, įtrauktis į bendrojo švietimo sistemos mokyklas ir ikimokyklinio ugdymo įstaigas. Panaikinti kliūtis nepakankamai atstovaujamoms grupėms, visų pirma moterims, aktyviau dalyvauti darbo rinkoje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 324 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ir P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 73 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.