title: 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos sukūrimo (Tekstas svarbus EEE)

text:
               8.7.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 155/1

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REKOMENDACIJA

   2009 m. birželio 18 d.
   dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos sukūrimo
   (Tekstas svarbus EEE)
   2009/C 155/01
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 straipsnio 4 dalį ir 150 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),
   kadangi:

               (1)

               Pereinant prie žiniomis grįstos ekonomikos (Lisabonos Europos Vadovų Taryba, 2000 m.) būtina modernizuoti ir nuolat tobulinti profesinio mokymo sistemas, kad jos padėtų didinti užimtumą, stiprinti socialinę įtrauktį, teikti daugiau galimybių mokytis visą gyvenimą visiems, įskaitant nepalankioje padėtyje esančius asmenis, ir taip prisitaikyti prie sparčių ekonomikos ir visuomenės pokyčių.

               (2)

               Europos Vadovų Taryba 2002 m. Barselonoje iškėlė tikslą – Europos švietimo ir mokymo sistemos iki 2010 m. turėtų tapti pasauliniais kokybės orientyrais.

               (3)

               Lisabonos integruotose ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėse (2005–2008 m.) valstybės narės paragintos plėtoti prieinamas ir pasiekiamas mokymosi visą gyvenimą sistemas, atsižvelgiant į kintančius žiniomis grįstos ekonomikos ir visuomenės poreikius. Kad švietimo ir mokymo sistemos geriau atitiktų darbo rinkos poreikius, būtina jas pritaikyti ir stiprinti gebėjimus šioje srityje. Siekiant suderinti socialinę sanglaudą ir konkurencingumą, reikėtų geriau derinti švietimo ir mokymo politikos tikslus su ekonomikos ir darbo rinkos politikos siekiais.

               (4)

               Priėmus 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos rezoliuciją dėl glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje (4) (Kopenhagos procesas), įvertinus Komisijos, valstybių narių, socialinių partnerių, EEE ir ELPA šalių bei šalių kandidačių bendradarbiavimo kokybės užtikrinimo srityje rezultatus ir atsižvelgus į sukauptą patirtį ir teigiamus pavyzdžius įvairiose dalyvaujančiose šalyse, buvo parengta Bendroji kokybės užtikrinimo sistema (BKUS).

               (5)

               Tarybos ir Komisijos 2004 m. bendrojoje tarpinėje ataskaitoje Europos Vadovų Tarybai dėl darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo (5) numatyta, kad bendroji profesinio mokymo kokybės užtikrinimo sistema (kuri yra dalis Kopenhagos deklaracijos įgyvendinimo tąsos) ir kokybės užtikrinimo bendrų standartų, procedūrų ir gairių rinkinio sudarymas (6) (įgyvendinant Bolonijos procesą ir darbo programą, susijusią su švietimo ir mokymo sistemų tikslais) turėtų būti svarbiausi Europos prioritetai.

               (6)

               Švietimo taryba 2004 m. gegužės mėn. (7) pritarė BKUS ir paragino valstybes nares ir Komisiją tiek, kiek leidžia jų kompetencija, drauge su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis remti savanorišką šios sistemos taikymą.

               (7)

               Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo tinklas (8) sudarė Europos masto platformą, kuri leido tinkamai įvertinti, kaip laikomasi 2004 m. Tarybos išvadų ir Helsinkio komunikato, bei sudarė geresnes sąlygas tvariam šalių bendradarbiavimui.

               (8)

               2006 m. Helsinkio komunikate buvo pabrėžtas poreikis toliau plėtoti ir įgyvendinti bendras Europos priemones profesinio mokymo srityje, remiantis principais, kuriais grindžiama BKUS, kaip nurodyta 2004 m. gegužės mėn. Tarybos išvadose dėl profesinio mokymo kokybės užtikrinimo, kad būtų formuojama kokybės gerinimo kultūra ir skatinamas aktyvesnis dalyvavimas Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo tinkle.

               (9)

               Šioje rekomendacijoje nustatoma Europos kokybės užtikrinimo orientacinė sistema (Sistema), kuri yra orientacinė priemonė, skirta padėti valstybėms narėms remti ir stebėti savo profesinio mokymo sistemų nuolatinį tobulinimą remiantis bendrais Europos standartais, ir kuri yra grindžiama BKUS ir ją išplečia. Sistema turėtų padėti gerinti profesinio mokymo kokybę, didinti profesinio mokymo politikos raidos skaidrumą ir nuoseklumą valstybėse narėse ir taip skatinti abipusį pasitikėjimą, darbuotojų ir besimokančių asmenų mobilumą bei mokymąsi visą gyvenimą.

               (10)

               Kokybės užtikrinimo ir gerinimo ciklas, kurį sudaro profesinio mokymo planavimas, įgyvendinimas, vertinimas ir peržiūra ir (arba) persvarstymas, remiantis bendrais kokybės kriterijais, orientaciniais aprašais ir rodikliais, turėtų būti Sistemos dalis. Stebėjimo, kuriam naudojami vidaus ir išorės vertinimo mechanizmai, procesus nustato valstybės narės, kad įvertintų sistemų, procesų ir procedūrų stipriąsias puses bei tobulėjimo sritis. Sistemai turėtų priklausyti ir veiksmingumo vertinimo priemonės naudojimas. Sistema turėtų apimti vertinimo priemones, skirtas pateikti veiksmingumo įrodymų.

               (11)

               Sistema turėtų būti taikoma profesinio mokymo sistemos, profesinio mokymo paslaugų teikėjų ir kvalifikacijos suteikimo lygmenimis. Ji suteikia sistemingą požiūrį į kokybę, atsižvelgiant į skirtingus lygmenis ir dalyvius bei jų tarpusavio ryšius. Pagal Sistemą daug dėmesio turėtų būti skiriama stebėjimui ir kokybės gerinimui, pasitelkiant vidaus ir išorės vertinimą, peržiūrą ir tobulinimo procesus, pagrįstus faktais bei kokybine analize. Sistema turėtų būti tolesnės raidos pagrindas remiantis bendradarbiavimu Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis.

               (12)

               Šia rekomendacija, kuria nustatomos konkrečios priemonės vertinimo ir kokybės gerinimo kultūrai visuose lygmenyse remti, skatinama įrodymais pagrįsta politika ir praktika; ji yra veiksmingesnės ir teisingesnės politikos, kaip numatyta 2006 m. Tarybos ir valstybių narių vyriausybių atstovų išvadose dėl Europos švietimo ir mokymo sistemų veiksmingumo ir teisingumo (9), pagrindas.

               (13)

               Šia rekomendacija nustatoma sistema, skirta pažangios patirties nustatymui, paramai ir keitimuisi ja ne tik nacionaliniu, bet ir vietos bei regionų lygmenimis visuose svarbiuose tinkluose, įskaitant Europos kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos tinklą.

               (14)

               Šioje rekomendacijoje atsižvelgiama į švietimo ir mokymo kokybės užtikrinimo principus, įtrauktus į 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl Europos kvalifikacijų mokymosi visą gyvenimą sąrangos kūrimo (10) (EKS) III priedą. Todėl Sistema turėtų padėti įgyvendinti EKS, visų pirma užtikrinti mokymosi rezultatų sertifikavimo kokybę. Ji taip pat turėtų remti kitų Europos priemonių, pavyzdžiui, Europos profesinio mokymo kreditų sistemos ir bendrųjų Europos principų nustatant ir patvirtinant neformalųjį ir savaiminį mokymąsi, įgyvendinimą.

               (15)

               Atsižvelgiant į tai, kad ši rekomendacija nėra privaloma, ji atitinka Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą, kadangi ja siekiama remti ir papildyti valstybių narių veiklą lengvinant tolesnį jų bendradarbiavimą, siekiant padidinti profesinio mokymo skaidrumą ir skatinti mobilumą bei mokymąsi visą gyvenimą. Ši rekomendacija turėtų būti įgyvendinama vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir praktika. Ši rekomendacija atitinka tame pačiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, kadangi ja nėra pakeičiamos arba apibrėžiamos nacionalinės kokybės užtikrinimo sistemos. Pagal šią Sistemą nereikalaujama taikyti konkrečią kokybės užtikrinimo priemonę ar metodą, ja nustatomi bendrieji principai, kokybės kriterijai, orientaciniai aprašai ir rodikliai, kurie gali padėti vertinti ir tobulinti dabartines sistemas ir profesinio mokymo paslaugų teikimą.

               (16)

               II priede pateikiamais siūlomais orientaciniais rodikliais siekiama padėti vertinti profesinio mokymo sistemas ir (arba) paslaugų teikėjus, taip pat gerinti tokių sistemų ir paslaugų kokybę vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir praktika; šie rodikliai turėtų būti laikomi priemonių rinkiniu, iš kurio įvairūs naudotojai galėtų pasirinkti rodiklius, jų nuomone, labiausiai atitinkančius jų taikomos konkrečios kokybės užtikrinimo sistemos reikalavimus. Dėl savo pobūdžio ir tikslo šie rodikliai turėtų būti skiriami nuo rodiklių ir gairių, nurodytų 2007 m. gegužės 25 d. Tarybos išvadose dėl pažangos, padarytos įgyvendinant Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityse, stebėsenos rodiklių ir gairių darnios sistemos (11).

               (17)

               Jei valstybės narės taikytų ir toliau plėtotų Sistemą, pastaroji galėtų padėti valstybėms narėms toliau tobulinti ir plėtoti savo profesinio mokymo sistemas, remti mokymosi visą gyvenimą strategijas, skatinti Europos darbo rinkos integraciją bei EKS įgyvendinimą ir visais lygmenimis plėtoti kokybės gerinimo kultūrą, gerbiant didelę nacionalinių švietimo sistemų įvairovę.

               (18)

               Ši rekomendacija turėtų padėti atnaujinti švietimo ir mokymo sistemas, didinti mokymo veiksmingumą stengiantis užtikrinti, kad asmenys nebaigtų mokslų neįgiję kvalifikacijos, gerinti ryšius tarp švietimo, mokymo ir užimtumo, susieti formalųjį, neformalųjį ir savaiminį mokymąsi ir dažniau suteikti kvalifikaciją remiantis įgyta patirtimi,

         REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS:

               1.

               taikyti ir toliau plėtoti Europos kokybės užtikrinimo orientacinę sistemą (Sistema), kokybės kriterijus, orientacinius aprašus ir rodiklius, nustatytus ir išsamiau aprašytus I ir II prieduose, toliau tobulinti ir plėtoti savo profesinio mokymo sistemas, remti mokymosi visą gyvenimą strategijas ir EKS bei Europos mobilumo kokybės chartijos įgyvendinimą, visais lygmenimis plėtoti kokybės gerinimo kultūrą ir naujoves. Papildomas dėmesys turėtų būti teikiamas perėjimui nuo profesinio mokymo prie aukštojo mokslo;

               2.

               kad kiekviena jų ne vėliau kaip 2011 m. birželio 18 d. nustatytų, kaip prireikus tobulinti kokybės užtikrinimo sistemas nacionaliniu lygmeniu ir kuo geriau pasinaudoti Sistema, į šį procesą įtraukiant socialinius partnerius, regionų bei vietos valdžios institucijas ir visas kitas svarbias suinteresuotąsias šalis, vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir praktika;

               3.

               aktyviai dalyvauti Europos kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos tinkle (Sistemos tinklas) ir toliau atitinkamai nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis plėtoti bendruosius principus, orientacinius kriterijus ir rodiklius, profesinio mokymo kokybės gerinimo gaires ir priemones;

               4.

               įsteigti profesinio mokymo klausimams skirtą Nacionalinį kokybės užtikrinimo orientacinį punktą (jeigu jis dar nėra įsteigtas), kuris būtų susietas su kiekvienos valstybės narės konkrečiomis struktūromis bei reikalavimais ir pagal nacionalinę praktiką suburtų esamas atitinkamas įstaigas, įtrauktų socialinius partnerius ir visas nacionalinio ir regionų lygmenų suinteresuotąsias šalis, siekiant užtikrinti tolesnę su iniciatyvomis susijusią veiklą. Šie orientaciniai punktai turėtų:

                           —

                           informuoti įvairias suinteresuotąsias šalis apie Sistemos tinklo veiklą,

                           —

                           aktyviai remti Sistemos tinklo darbo programos įgyvendinimą,

                           —

                           imtis konkrečių iniciatyvų tolesnei Sistemos plėtotei nacionaliniu mastu remti,

                           —

                           remti savęs vertinimą, kaip papildomą veiksmingą kokybės užtikrinimo priemonę, kuria galima išmatuoti laimėjimus bei nustatyti tobulėjimo sritis įgyvendinant Sistemos tinklo darbo programą,

                           —

                           užtikrinti, kad informacija būtų veiksmingai skleidžiama suinteresuotosioms šalims;

               5.

               remiantis orientaciniais kriterijais, kurie nustatomi Sistemos tinkle bendradarbiaujant su Komisija ir valstybėmis narėmis, kas ketverius metus peržiūrėti, kaip vyksta įgyvendinimo procesas; ši peržiūra įtraukiama į kas antrą nacionalinę pažangos ataskaitą, parengtą pagal būsimą strateginę Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje sistemą.

         PRITARIA KOMISIJOS KETINIMUI:

               1.

               Padėti valstybėms narėms vykdyti pirmiau nurodytus uždavinius, visų pirma lengvinant bendradarbiavimą ir abipusį mokymąsi, testavimą ir orientacinės medžiagos rengimą bei suteikiant informaciją apie profesinio mokymo kokybės raidą valstybėse narėse;

               2.

               Propaguoti Sistemos tinklą ir kartu su valstybėmis narėmis dalyvauti jo veikloje, atitinkamai konkrečiais pasiūlymais ir iniciatyvomis padedant plėtoti šios srities politiką;

               3.

               Užtikrinti tolesnę veiklą, susijusią su šios rekomendacijos įgyvendinimu, kas ketverius metus pateikiant Europos Parlamentui ir Tarybai įgytos patirties ir išvadų, į kurias reikėtų atsižvelgti ateityje, ataskaitą, įskaitant prireikus šios rekomendacijos peržiūrą, atliekamą bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir įtraukiant įvairias suinteresuotąsias šalis;

               4.

               Remiantis ta ataskaita ir bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis įsipareigoti įvertinti, kaip įgyvendinama ši rekomendacija, ir prireikus ją persvarstyti.

      Priimta Briuselyje, 2009 m. birželio 18 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         H.-G. PÖTTERING

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         Štefan FÜLE

      (1)  OL C 100, 2009 4 30, p. 136.

      (2)  OL C 325, 2008 12 19, p. 48.

      (3)  2008 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2009 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas.

      (4)  OJ C 13, 2003 1 18, p. 2.

      (5)  OL C 104, 2004 4 30, p. 1.

      (6)  „Europos aukštojo mokslo erdvės realizavimas“. Už aukštąjį mokslą atsakingų ministrų konferencijos komunikatas, 2003 m. rugsėjo 19 d., Berlynas.

      (7)  Tarybos išvados dėl kokybės užtikrinimo profesinio švietimo ir mokymo srityje, 2004 m. gegužės 28 d.

      (8)  Europos profesinio švietimo ir mokymo kokybės užtikrinimo tinklą Komisija sukūrė 2005 m. spalio mėn., atsižvelgdama į palankią profesinio mokymo patariamojo komiteto nuomonę. Jo narius, vadovaudamosi aiškia tvarka, skyrė valstybės narės, šalys kandidatės, ELPA ir EEE šalys ir Europos socialinių partnerių organizacijos.

      (9)  OL C 298, 2006 12 8, p. 3.

      (10)  OL C 111, 2008 5 6, p. 1.

      (11)  OL C 311, 2007 12 21, p. 13.

      PRIEDŲ ĮŽANGINĖ DALIS
      Šioje rekomendacijoje nustatoma Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinė sistema (Sistema), kuri apima kokybės užtikrinimo ir gerinimo ciklą (planavimas, įgyvendinimas, vertinimas ir peržiūra ir (arba) persvarstymas), grindžiamą kokybės kriterijų, aprašų ir rodiklių rinkiniu, taikomu kokybės valdymui ir profesinio mokymo sistemų, ir profesinio mokymo paslaugų teikėjų lygmenimis. Siekiama ne nustatyti naujus standartus, o prisidėti prie valstybių narių pastangų, tuo pat metu išsaugant jų pasirinktų būdų įvairovę.
      Sistemą reikėtų vertinti labiau kaip priemonių rinkinį, iš kurio įvairūs naudotojai gali pasirinkti tuos aprašus ir rodiklius, kurie, jų nuomone, labiausiai atitinka jų taikomos konkrečios kokybės užtikrinimo sistemos reikalavimus.
      Siūlomi aprašai (I priedas) ir rodikliai (II priedas) numatyti tik kaip gairės, ir Sistemos naudotojai gali juos pasirinkti ir taikyti pagal visus savo reikalavimus ir dabartines sistemas ar jų dalis.
      Šie aprašai ir rodikliai gali būti taikomi pirminiam ir (arba) tęstiniam profesiniam mokymui, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės profesinio mokymo sistemos ypatumus ir profesinio mokymo paslaugų teikėjų tipą.
      Šiuos aprašus ir rodiklius galima taikyti remiantis visiško savanoriškumo principu, atsižvelgiant į jų potencialią pridėtinę vertę ir vadovaujantis nacionalinės teisės aktais bei praktika. Šie aprašai ir rodikliai neturėtų būti laikomi nei kriterijais, nei pranešimo apie įvairių nacionalinių sistemų kokybę ir veiksmingumą ar pastarųjų lyginimo priemone. Valstybės narės lieka visiškai atsakingos už šių sistemų kokybės stebėseną.

         I PRIEDAS

            EUROPOS KOKYBĖS UŽTIKRINIMO ORIENTACINĖ SISTEMA: KOKYBĖS KRITERIJAI IR ORIENTACINIAI APRAŠAI
             (1)

         Šiame priede pateikiami siūlomi bendrieji kokybės kriterijai ir orientaciniai aprašai, kuriais valstybės narės, jei mano, kad tai tinkama, gali remtis įgyvendindamos Sistemą (2).

                     Kokybės kriterijai

                     Orientaciniai aprašai (profesinio mokymo sistemos lygmuo)

                     Orientaciniai aprašai (profesinio mokymo paslaugų teikėjo lygmuo)

                     Planuojant atsižvelgiama į susijusių suinteresuotųjų šalių strateginę viziją ir numatomi aiškūs siekiai ir (arba) tikslai, veiksmai ir rodikliai

                     Numatomi vidutinio ir ilgalaikio laikotarpio profesinio mokymo siekiai ir (arba) tikslai, susiję su Europos siekiais.
                     Nustatant profesinio mokymo skirtingų lygmenų siekius, dalyvauja susijusios suinteresuotosios šalys.
                     Remiantis specialiais rodikliais (sėkmės kriterijais) nustatomi tikslai ir stebima, kaip jų siekiama.
                     Parengiami mokymo poreikių nustatymo mechanizmai ir procedūros.
                     Formuojama informavimo politika, kad būtų užtikrinta optimali su kokybe susijusių rezultatų sklaida, vadovaujantis nacionaliniais ir (arba) regionų duomenų apsaugos reikalavimais.
                     Apibrėžiami standartai ir gairės, susijusios su asmens kompetencijos pripažinimu, patvirtinimu ir sertifikavimu.

                     Europos, nacionalinės ir regionų profesinio mokymo politikos siekiai ir (arba) tikslai yra susieti su profesinio mokymo paslaugų teikėjų nustatomais vietos tikslais.
                     Nustatomi aiškūs tikslai ir stebima, kaip jų siekiama.
                     Nuolat konsultuojamasi su svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis, siekiant nustatyti konkrečius vietos ar individualius poreikius.
                     Aiškiai padalyta atsakomybė už kokybės valdymą ir gerinimą.
                     Planuojant veiklą, įskaitant kokybės raidą, personalas dalyvauja nuo pat pradžių.
                     Profesinio mokymo paslaugų teikėjai vieni su kitais planuoja bendras iniciatyvas.
                     Svarbios suinteresuotosios šalys dalyvauja analizuojant vietos poreikius.
                     Profesinio mokymo paslaugų teikėjai vadovaujasi aiškia ir skaidria kokybės užtikrinimo sistema.

                     Įgyvendinimo planai rengiami konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis; juose nustatomi aiškūs principai

                     Įgyvendinimo planai sudaromi bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, profesinio mokymo paslaugų teikėjais ir kitomis įvairių lygmenų svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis.
                     Įgyvendinimo planuose numatomi reikiami ištekliai, naudotojų kompetencija, paramos priemonės ir gairės.
                     Parengiamos įgyvendinimo įvairiais lygmenimis gairės ir standartai.
                     Į įgyvendinimo planus įtraukiamos nuostatos, susijusios su konkrečia parama mokytojams rengti.
                     Aiškiai apibūdinamos su įgyvendinimu susijusios profesinio mokymo paslaugų teikėjų pareigos.
                     Parengiama nacionalinė ir (arba) regionų kokybės užtikrinimo sistema, kurioje numatomos profesinio mokymo paslaugų teikėjo lygmens veiklos gairės ir kokybės standartai, užtikrinantys nuolatinį tobulėjimą ir savireguliaciją.

                     Ištekliai viduje paskirstomi ir (arba) skiriami taip, kad būtų pasiekti įgyvendinimo planuose iškelti tikslai.
                     Aiškiai remiama svarbi ir glaudi partnerystė, kad būtų įgyvendinta suplanuota veikla.
                     Strateginiame personalo kompetencijos raidos plane nustatomas mokytojų rengimo poreikis.
                     Personalas nuolat mokosi ir bendradarbiauja su svarbiomis išorės suinteresuotosiomis šalimis, kad būtų stiprinami gebėjimai, gerinama kokybė, tobulinama veikla.

                     Remiantis faktais, reguliariai vertinami rezultatai ir procesai

                     Parengiama vidaus ir išorės vertinimo metodologija.
                     Susitariama dėl suinteresuotųjų šalių dalyvavimo stebėjimo ir vertinimo procese ir nustatoma aiški tvarka.
                     Nacionaliniai ar regionų standartai ir procesai, susiję su kokybės gerinimu ir užtikrinimu, derinami su sektoriaus reikmėmis ir turi būti joms proporcingi.
                     Prireikus atliekamas sistemų savęs vertinimas, taip pat vidinė ir išorinė sistemų peržiūra.
                     Taikomos išankstinio įspėjimo sistemos.
                     Naudojami veiklos rodikliai.
                     Siekiant įvertinti pažangą ir nustatyti tobulėjimo sritis, reguliariai ir nuosekliai renkami svarbūs duomenys. Parengiama tinkama duomenų rinkimo metodologija, pvz., klausimynai ir rodikliai ir (arba) matavimo vienetai.

                     Reguliariai atliekamas savęs vertinimas, vadovaujantis nacionalinėmis ir regionų nuostatomis ir (arba) sistemomis arba pačių profesinio mokymo paslaugų teikėjų iniciatyva.
                     Vertinami ir peržiūrimi švietimo procesai ir (arba) rezultatai, įskaitant besimokančių asmenų pasitenkinimo bei personalo veiklos bei pasitenkinimo vertinimą.
                     Vertinimas ir peržiūra apima tinkamus ir veiksmingus mechanizmus, kuriais siekiama įtraukti vidaus ir išorės suinteresuotąsias šalis.
                     Taikomos išankstinio įspėjimo sistemos.

                     Peržiūra

                     Visuose lygmenyse apibrėžiami peržiūros procedūros, mechanizmai ir priemonės.
                     Procesai reguliariai peržiūrimi ir rengiami su pokyčiais susiję veiksmų planai. Sistemos atitinkamai koreguojamos.
                     Informacija apie vertinimo rezultatus skelbiama viešai.

                     Renkami besimokančių asmenų atsiliepimai apie asmeninę mokymosi patirtį ir apie mokymosi bei mokymo aplinką. Mokytojų atsiliepimais ir šia informacija vadovaujamasi planuojant tolesnius veiksmus.
                     Informacija apie peržiūros rezultatus yra plačiai viešinama.
                     Grįžtamojo ryšio ir peržiūros procedūros yra organizacijos strateginio mokymosi proceso dalis.
                     Vertinimo rezultatai aptariami su svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis ir parengiami tinkami veiksmų planai.

            (1)  Šioje rekomendacijoje vartojamų sąvokų apibrėžtys pagrįstos Cedefop mokymo kokybės glosarijuje („Cedefop's Glossary on Quality in Training“) (darbinis dokumentas, 2003 m. lapkričio mėn.) pateiktomis apibrėžtimis.

            (2)  II priede pateiktas papildomas atrinktų kokybės rodiklių rinkinys.

         II PRIEDAS

            ATRINKTŲ KOKYBĖS RODIKLIŲ, SKIRTŲ PROFESINIO MOKYMO KOKYBEI ĮVERTINTI, ORIENTACINIS RINKINYS

         Šiame priede pateikiamas siūlomas išsamus pasirinktų kokybės rodiklių, kurie gali būti naudojami profesinio mokymo sistemų ir (arba) profesinio mokymo paslaugų teikėjų vertinimui ir kokybės gerinimui remti, rinkinys. Šis rodiklių rinkinys bus toliau plėtojamas pagal dvišalį ir (arba) daugiašalį Europos bendradarbiavimą, remiantis Europos ir nacionalinių registrų duomenimis.
         Dėl savo pobūdžio ir tikslo šie rodikliai turėtų būti skiriami nuo rodiklių ir gairių, nurodytų 2007 m. gegužės 25 d. Tarybos išvadose dėl pažangos, padarytos įgyvendinant Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityse, stebėsenos rodiklių ir gairių darnios sistemos.
         Be to, rodiklių lentelėje nenumatoma suvestinių nacionalinio lygmens rodiklių tais atvejais, kai tokių rodiklių nėra ar juos sunku gauti. Tokius nacionalinio lygmens suvestinius rodiklius galima nustatyti vėliau, remiantis bendru valstybių narių, Komisijos ir Europos kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos tinklo susitarimu.

                     Rodiklis

                     Rodiklio tipas

                     Politikos tikslas

                     Bendri kokybės užtikrinimo rodikliai

                     Nr. 1
                     Kokybės užtikrinimo sistemų aktualumas profesinio mokymo paslaugų teikėjams:

                                 a)

                                 profesinio mokymo paslaugų teikėjų, taikančių vidines kokybės užtikrinimo sistemas, apibrėžtas įstatymais arba savo iniciatyva, dalis

                                 b)

                                 akredituotų profesinio mokymo paslaugų teikėjų dalis

                     Konteksto ir (arba) išteklių rodiklis

                     Remti kokybės gerinimo kultūrą profesinio mokymo paslaugų teikėjo lygmeniu
                     Didinti mokymo kokybės skaidrumą
                     Didinti abipusį pasitikėjimą teikiant mokymo paslaugas

                     Nr. 2
                     Investicijos į mokytojų rengimą:

                                 a)

                                 toliau besimokančių mokytojų dalis

                                 b)

                                 investuotos lėšos

                     Išteklių ir (arba) procesų rodiklis

                     Skatinti mokytojų atsakomybę profesinio mokymo kokybės raidos procese
                     Didinti profesinio mokymo jautrumą kintantiems darbo rinkos poreikiams
                     Stiprinti pavienių asmenų mokymosi gebėjimus
                     Didinti besimokančių asmenų pasiekimus

                     Rodikliai, remiantys su kokybe susijusius profesinio mokymo politikos tikslus

                     Nr. 3
                     Dalyvavimo profesinio mokymo programose mastas:
                     Profesinio mokymo programų dalyvių skaičius (1) (pagal programos tipą ir individualius kriterijus (2)

                     Išteklių ir (arba) procesų ir (arba) rezultatų rodiklis

                     Surinkti pagrindinę profesinio mokymo sistemos ir profesinio mokymo paslaugų teikėjų lygmens informaciją apie profesinio mokymo patrauklumą
                     Remti didesnes galimybes dalyvauti profesiniame rengime ir mokyme, įskaitant nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupes

                     Nr. 4
                     Profesinio mokymo programų baigimo mastas:
                     Asmenų, sėkmingai baigusių ir (arba) nutraukusių profesinio mokymo programas, skaičius (pagal programos tipą ir individualius kriterijus)

                     Procesų ir (arba) rezultatų rodiklis

                     Surinkti pagrindinę informaciją apie pasiekimus švietimo srityje ir mokymo procesų kokybę
                     Įvertinti, kiek žmonių meta mokyklą lyginant su besimokančių asmenų skaičiumi
                     Skatinti besimokančius asmenis sėkmingai baigti programą – tai vienas iš profesinio mokymo kokybės užtikrinimo tikslų
                     Remti mokymo paslaugų pritaikymą specialiems poreikiams, įskaitant nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupių poreikius

                     Nr. 5
                     Profesinį išsilavinimą įgijusių asmenų įdarbinimas:

                                 a)

                                 profesinio mokymo srities besimokančiųjų asmenų profesinė situacija nustatytu laikotarpiu po mokymo pabaigos (pagal programos tipą ir individualius kriterijus) (3)

                                 b)

                                 besimokančiųjų, įsidarbinusių nustatytu laikotarpiu po mokymo pabaigos, skaičius (pagal programos tipą ir individualius kriterijus)

                     Rezultatų rodiklis

                     Remti galimybes įsidarbinti
                     Didinti profesinio mokymo jautrumą kintantiems darbo rinkos poreikiams
                     Remti mokymo pritaikymą specialiems poreikiams, įskaitant nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupių poreikius

                     Nr. 6
                     Įgytų įgūdžių naudojimas darbo vietoje:

                                 a)

                                 informacija apie asmenų darbą po mokymo pabaigos (pagal programos tipą ir individualius kriterijus)

                                 b)

                                 asmenų ir darbdavių pasitenkinimas įgūdžiais ir (arba) kompetencija

                     Rezultatų rodiklis
                     (kokybiniai ir kiekybiniai duomenys)

                     Didinti galimybes įsidarbinti
                     Didinti profesinio mokymo jautrumą kintantiems darbo rinkos poreikiams
                     Remti mokymo pritaikymą specialiems poreikiams, įskaitant nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupių poreikius

                     Konteksto informacija

                     Nr. 7
                     Nedarbo mastas (4) (pagal individualius kriterijus)

                     Konteksto rodiklis

                     Bendro pobūdžio informacija, susijusi su sprendimų priėmimu profesinio mokymo sistemos lygmeniu

                     Nr. 8
                     Pažeidžiamų grupių skverbtis:

                                 a)

                                 profesinio mokymo dalyvių, priklausančių nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupėms (apibrėžtame regione ar tyrimo teritorijoje), dalis (proc.) (pagal amžių ir lytį)

                                 b)

                                 nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupių sėkmės dažnis (pagal amžių ir lytį)

                     Konteksto rodiklis

                     Bendro pobūdžio informacija, susijusi su sprendimų priėmimu profesinio mokymo sistemos lygmeniu
                     Remti nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupių galimybes dalyvauti profesiniame rengime ir mokyme
                     Remti mokymo pritaikymą specialiems nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupių poreikiams

                     Nr. 9
                     Darbo rinkos mokymo poreikių nustatymo mechanizmai:

                                 a)

                                 informacija apie mechanizmus kintantiems poreikiams įvairiuose lygmenyse nustatyti

                                 b)

                                 jų veiksmingumo įrodymai

                     Konteksto ir (arba) išteklių rodiklis
                     (kokybinė informacija)

                     Didinti profesinio mokymo jautrumą kintantiems darbo rinkos poreikiams
                     Remti galimybes įsidarbinti

                     Nr. 10
                     Priemonės, skirtos suteikti didesnes galimybes dalyvauti profesiniame rengime ir mokyme:

                                 a)

                                 informacija apie skirtingais lygmenimis taikomas priemones

                                 b)

                                 jų naudingumo įrodymai

                     Procesų rodiklis
                     (kokybinė informacija)

                     Teikti daugiau galimybių dalyvauti profesiniame rengime ir mokyme, įskaitant nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupėms
                     Remti pritaikytų mokymo paslaugų teikimą

            (1)  Pirminis profesinis mokymas: kad besimokantį asmenį būtų galima laikyti dalyviu, būtina, kad jis būtų mokęsis ne mažiau kaip 6 savaites.
         Mokymasis visą gyvenimą: gyventojų, dalyvaujančių formaliosiose profesinio mokymo programose, dalis (proc.).

            (2)  Be pagrindinės informacijos apie lytį ir amžių, galima taikyti kitus socialinius kriterijus, pvz., mokyklos nebaigusių asmenų skaičius, didžiausi pasiekimai švietimo srityje, migrantai, žmonės su negalia, nedarbo laikotarpis.

            (3)  Pirminis profesinis mokymas: įskaitant informaciją apie iš programos pasitraukusių asmenų profesinę situaciją.

            (4)  Apibrėžtis pagal TDO ir EBPO: 15–74 metų bedarbiai asmenys, aktyviai ieškantys darbo ir pasirengę dirbti.


title: 2015 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2015/1381 dėl arseno maiste stebėsenos

text:
               12.8.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 213/9

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2015/1381
   2015 m. rugpjūčio 10 d.
   dėl arseno maiste stebėsenos
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               arsenas natūraliai aptinkamas aplinkoje – dirvožemyje, gruntiniuose vandenyse ir augaluose. Arseno yra įvairiuose junginiuose. Arseno randama vandenyje, dirvožemyje ir grunte. Šią medžiagą absorbuoja visi augalai ir gyvūnai;

               (2)

               pagrindinis neigiamas poveikis žmonėms, apie kurį pranešta ir kuris siejamas su ilgalaikiu neorganinio arseno vartojimu per burną, yra odos pažeidimai, vėžiniai susirgimai, toksiškumas vystymuisi, neurotoksiškumas, širdies ir kraujagyslių ligos, nenormalus gliukozės metabolizmas ir diabetas;

               (3)

               Europos Komisija paprašė Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) parengti mokslinę nuomonę dėl maisto produktuose (įskaitant geriamąjį vandenį) esančio arseno keliamos rizikos žmonių sveikatai;

               (4)

               EFSA mokslinėje nuomonėje (1) rekomenduota surinkti duomenis apie skirtinguose maisto produktuose esantį įvairių atmainų arseną, kuriais būtų grindžiamas medžiagos patekimo su maistu vertinimas, siekiant atlikti išsamesnį neorganinio arseno keliamos rizikos vertinimą,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               1.

               Valstybėms narėms 2016, 2017 ir 2018 m. vykdyti arseno maisto produktuose stebėseną. Siekiant tiksliai įvertinti poveikį, stebėsena turėtų aprėpti įvairius maisto produktus, atspindinčius vartojimo įpročius, įskaitant tokį maistą kaip grūdai, grūdų produktai (įskaitant sėlenas ir gemalus), vaisių ir daržovių sultys, geriamasis vanduo (įskaitant į butelius išpilstytą geriamąjį vandenį), kava, džiovintos arbatžolės, alus, žuvis ir jūros gėrybės, daržovės, dumbliai (įskaitant hijiki jūržoles (Hizikia fusiformis)), pienas, pieno produktai, kūdikiams ir mažiems vaikams skirti maisto produktai, specialiosios medicininės paskirties maisto produktai ir maisto papildai.

               2.

               Valstybėms narėms laikytis Komisijos reglamente (EB) Nr. 333/2007 (2) nustatytų mėginių ėmimo procedūrų, siekiant užtikrinti, kad iš partijų imami mėginiai būtų reprezentatyvūs.

               3.

               Valstybėms narėms atlikti arseno analizę, pageidautina, nustatyti neorganinio arseno ir bendrą arseno ir, jei įmanoma, kitų susijusių arseno rūšių koncentraciją, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 (3) III priede, taikant analizės metodą, kuris, kaip buvo įrodyta, leidžia gauti patikimus rezultatus.

               4.

               Valstybėms narėms reguliariai teikti Europos maisto saugos tarnybai (EFSA) stebėsenos duomenis, išreikštus pagal bendrą masę, kartu su informacija EFSA nustatyto formato elektronine forma, kad duomenis būtų galima įvesti į vieną duomenų bazę.

      Priimta Briuselyje 2015 m. rugpjūčio 10 d.

            Komisijos vardu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Komisijos narys

      (1)  EMST Mokslinė grupė, nagrinėjanti teršalų maisto grandinėje klausimus, (CONTAM); Scientific Opinion on Arsenic in Food. EFSA Journal 2009; 7(10):1351.

      (2)  2007 m. kovo 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 333/2007, nustatantis mėginių ėmimo ir analizės metodus vykdant oficialią švino, kadmio, gyvsidabrio, neorganinio alavo, 3-MCPD ir benzo(a)pireno koncentracijos maisto produktuose kontrolę (OL L 88, 2007 3 29, p. 29).

      (3)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (OL L 165, 2004 4 30, p. 1).


title: 2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija, dėl Europos mokslininkų chartijos ir dėl Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso (Tekstas svarbus EEE)

text:
               22.3.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 75/67

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA

   2005 m. kovo 11 d.
   dėl Europos mokslininkų chartijos ir dėl Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2005/251/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 165 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2000 m. sausį Komisija pabrėžė būtinybę sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę (1) – pagrindą Bendrijos ateities veiksmams šioje srityje siekiant sutvirtinti Europos mokslinių tyrimų politiką ir suteikti jai struktūrą.

               (2)

               Lisabonos Europos Vadovų Taryba nubrėžė tikslą Bendrijai iki 2010 m. tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žinių ekonomika pasaulyje.

               (3)

               Savo 2003 m. lapkričio 10 d. rezoliucijoje (2), Taryba svarstė klausimus, susijusius su mokslininkų profesija ir karjera Europos mokslinių tyrimų erdvės kontekste ir ypač palankiai priėmė Komisijos ketinimą dirbti siekiant patobulinti Europos mokslininkų chartiją ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodeksą.

               (4)

               Nustatytas galimas mokslininkų trūkumas (3), ypač tam tikrose pagrindinėse srityse, artimiausiu metu kels grėsmę ES kurti ir diegti naujoves, turimoms žinioms ir našumo augimui ir gali sutrukdyti pasiekti Lisabonos ir Barselonos tikslus. Todėl Europa turi labai pasistengti tapti patrauklesne mokslininkams ir paskatinti mokslininkių dalyvavimą padėdama sukurti būtinas sąlygas tvaresnėms ir labiau viliojančioms profesinėms veikloms mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) srityje (4).

               (5)

               Pakankami ir gerai išvystyti žmogiškieji ištekliai MTP srityje lemia mokslinių žinių pažangą, technologijų progresą, gyvenimo kokybės pagerinimą, Europos piliečių gerovės užtikrinimą ir įnašą į Europos konkurencingumą.

               (6)

               Turėtų būti priimtos ir įgyvendintos naujos mokslininkų karjeros plėtrai skirtos priemonės, prisidedančios prie mokslininkų karjeros perspektyvų gerinimo Europoje.

               (7)

               Įgavusios daugiau vertės ir ryškesnės karjeros perspektyvos taip pat padeda formuoti visuomenės teigiamą požiūrį apie mokslininkų profesiją, ir tokiu būdu skatina jaunimą pasirinkti mokslininko karjerą.

               (8)

               Pagrindinis šios rekomendacijos politinis tikslas – prisidėti plėtojant patrauklią, atvirą ir tvarią Europos mokslininkų darbo rinką, kur būtų iš esmės sudarytos sąlygos pasamdyti ir išlaikyti aukštos kvalifikacijos mokslininkus veiksmingą darbą ir našumą skatinančioje aplinkoje.

               (9)

               Valstybės narės turėtų siekti, kad galėtų pasiūlyti mokslininkams tvarias karjeros plėtros sistemas visuose karjeros etapuose neatsižvelgiant į jų darbo sutarties nulemtą padėtį ir pasirinktą MTP karjeros kelią; jos taip pat turėtų stengtis užtikrinti, kad į mokslininkus būtų žiūrima kaip į specialistus, ir kad jie būtų laikomi institucijų, kuriose dirba, sudėtine dalimi.

               (10)

               Nepaisant valstybių narių reikšmingų pastangų šalinant administracines ir teisines kliūtis geografiniam ir tarpsektoriniam mobilumui, daug šių kliūčių vis dar išlieka.

               (11)

               Turėtų būti skatinamos visos mobilumo formos kaip visapusiška žmogiškųjų išteklių politika MTP srityje nacionaliniu, regionų ir institucijų lygiais.

               (12)

               Visų mobilumo formų vertę reikia visapusiškai pripažinti mokslininkų karjeros vertinimo ir karjeros pažangos sistemose užtikrinant, kad tokia patirtis būtų naudinga jų profesiniam tobulėjimui.

               (13)

               Nuoseklios karjeros ir mobilumo politikos dėl atvykstančių į (5) ir išvykstančių iš Europos Sąjungos mokslininkų vystymas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į situaciją besivystančiose šalyse ir regionuose Europoje ir už jos ribų taip, kad mokslinių tyrimų galios Europos Sąjungoje būtų kuriamos ne mažiau išsivysčiusių šalių ar regionų sąskaita.

               (14)

               Mokslininkų finansuotojai ar darbdaviai, atliekantys priimančiųjų į darbą vaidmenį, turėtų būti atsakingi už atviras, skaidrias ir tarptautiniu mastu palyginamas mokslininkų atrankos ir priėmimo į darbą procedūras.

               (15)

               Visuomenė turėtų labiau vertinti atsakomybę ir profesionalumą, kuriuos mokslininkai demonstruoja atlikdami darbą įvairiuose savo karjeros etapuose ir vykdydami įvairialypes funkcijas: kaip žinių darbuotojai, vadovai, projektų koordinatoriai, direktoriai, konsultantai, mentoriai, karjeros konsultantai ar mokslinės komunikacijos specialistai.

               (16)

               Ši rekomendacija paremta mokslininkų darbdavių ar finansuotojų pagrindiniu įsipareigojimu – užtikrinti atitinkamų nacionaliniais, regioniniais ar sektorių teisės aktais nustatytų reikalavimų laikymąsi.

               (17)

               Šia rekomendacija valstybėms narėms, darbdaviams, finansuotojams ir mokslininkams yra suteikiama vertinga priemonė, skatinanti savanoriškai imtis tolesnių iniciatyvų siekiant pagerinti ir sustiprinti mokslininkų karjeros perspektyvas Europos Sąjungoje bei sukurti jiems atvirą darbo rinką.

               (18)

               Šioje rekomendacijoje nubrėžti bendrieji principai ir reikalavimai – tai viešo konsultavimosi proceso, kuriame aktyviai dalyvavo Žmogiškųjų išteklių ir mobilumo iniciatyvinės grupės nariai, rezultatas,

         REKOMENDUOJA:

               1)

               Valstybės narės deda pastangas imtis būtinų veiksmų siekdamos užtikrinti, kad mokslininkų darbdaviai ir finansuotojai plėtotų ir išlaikytų moksliniams tyrimams palankią aplinką ir darbo kultūrą, kurioje mokslinių tyrimų grupės ir pavieniai mokslininkai būtų vertinami, skatinami ir remiami bei jiems suteikiama būtina materialinė ir nematerialinė parama, kad jie galėtų atlikti savo užduotis ir įgyvendinti tikslus. Šiame kontekste pirmenybę reikėtų teikti darbo ir mokymo sąlygų sukūrimui pradiniame mokslininkų karjeros etape, nes tai prisideda prie tolesnio karjeros pasirinkimo ir jos patrauklumo MTP srityje.

               2)

               Valstybės narės imasi, jei reikia, esminių veiksmų siekdamos užtikrinti, kad mokslininkų darbdaviai ir finansuotojai pagerintų priėmimo į darbą metodus ir karjeros vertinimo ir (arba) įvertinimo sistemas, kad būtų sukurta skaidresnė, atviresnė, vienoda ir tarptautiniu lygiu priimtina priėmimo į darbą ir karjeros vystymo sistema kaip būtina sąlyga sukurti tikrą Europos mokslininkų darbo rinką.

               3)

               Rengdamos ir tvirtindamos mokslininkų karjeros tvaraus vystymosi strategijas ir sistemas valstybės narės deramai atsižvelgia į priede pateiktuose Europos mokslininkų chartijoje ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekse nurodytus bendruosius principus bei reikalavimus ir jais vadovaujasi.

               4)

               Valstybės narės siekia perkelti šiuos bendruosius principus ir reikalavimus savo atsakomybės srityje į nacionalines reguliavimo sistemas ar sektorių ir (arba) institucijų standartus ir gaires (chartijos ir (arba) mokslininkų kodeksai). Tai atlikdamos jos turėtų atsižvelgti į didelę įvairovę teisės aktų, kitų nuostatų ir praktikų, kurie skirtingose šalyse ir skirtinguose sektoriuose apibrėžia MTP karjeros bendrą kryptį, organizavimą ir darbo sąlygas.

               5)

               Valstybės narės laiko tuos bendruosius principus ir reikalavimus institucijų kokybės užtikrinimo mechanizmų sudėtine dalimi ir priemone nacionalinių ir (arba) regionų paramos schemų finansavimo kriterijams nustatyti.

               6)

               Valstybės narės toliau stengiasi pašalinti išlikusias administracines ir teisines kliūtis mobilumui, įskaitant kliūtis, susijusias su tarpsektoriniu mobilumu ir mobilumu tarp įvairių funkcijų ir jų viduje, atsižvelgiant į Europos Sąjungos plėtrą.

               7)

               Valstybės narės siekia užtikrinti, kad mokslininkai naudotųsi atitinkama socialine apsauga pagal jų juridinį statusą. Šiame kontekste ypatingą dėmesį reikėtų kreipti į įstatymais numatytų ar papildomų teisių į pensiją perkėlimą mokslininkams, pereinantiems iš viešojo į privatų sektorių ar atvirkščiai toje pačioje šalyje, taip pat į kitą Europos Sąjungos valstybę išvykstantiems mokslininkams. Tokia tvarka turėtų būti užtikrinama, kad mokslininkai, pakeitę darbą ar pertraukę savo karjerą, neprarastų teisių į socialinę apsaugą.

               8)

               Valstybės narės sukuria būtinas priežiūros struktūras siekdamos reguliariai persvarstyti šią rekomendaciją ir nustatyti, kokiu mastu darbdaviai, finansuotojai ir mokslininkai taikė Europos mokslininkų chartiją ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodeksą.

               9)

               Tam taikymo mastui nustatyti naudojami kriterijai bus apibrėžti ir dėl jų bus susitarta su valstybėmis narėmis remiantis Žmogiškųjų išteklių ir mobilumo iniciatyvinės grupės atliekamo darbo rezultatais.

               10)

               Valstybės narės, kaip atstovės tarpvalstybiniu lygiu įsteigtose tarptautinėse organizacijose, deramai atsižvelgia į šią rekomendaciją teikdamos strategijas ir priimdamos sprendimus dėl tų organizacijų veiklos.

               11)

               Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms, bet ji taip pat turėtų būti priemone skatinti socialinį dialogą, taip pat mokslininkų, suinteresuotųjų šalių ir visuomenės dialogą.

               12)

               Valstybės narės yra prašomos iki 2005 m. gruodžio 15 d., o po to – kiekvienais metais, informuoti Komisiją apie visas priemones, kurių jos ėmėsi po šios rekomendacijos, ir jai pranešti pirmuosius rekomendacijos taikymo rezultatus pateikiant geros praktikos pavyzdžius.

               13)

               Šią rekomendaciją Komisija periodiškai persvarstys taikydama atviro koordinavimo metodą.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 11 d.

            Komisijos vardu

         Janez POTOČNIK

            Komisijos narys

      (1)  KOM(2000) 6 galutinis, 2000 1 18.

      (2)  OL C 282, p. 2003 11 25, p. 1. 2003 m. lapkričio 10 d. Tarybos rezoliucija

      (3)  KOM(2003) 226 galutinis ir SEK(2003) 489, 2003 4 30.

      (4)  SEK(2005) 260.

      (5)  KOM(2004) 178 galutinis, 2004 3 16.

      PRIEDAS
      1 SKYRIUS
      Europos mokslininkų chartija
      Europos mokslininkų chartija – tai bendrųjų principų ir reikalavimų sąvadas, kuriuo apibrėžiamas mokslininkų vaidmuo, atsakomybė ir teisės, taip pat ir mokslininkų darbdavių ir (arba) finansuotojų vaidmuo, atsakomybė ir teisės (1). Chartijos tikslas – užtikrinti, kad mokslininkų ir jų darbdavių ar finansuotojų tarpusavio ryšiai būtų tokio pobūdžio, jog leistų pasiekti gerų rezultatų kuriant, perduodant, dalijantis ir skleidžiant žinias ir technologijų plėtrą bei skatintų mokslininkų karjeros plėtrą. Chartijoje taip pat pripažįstama visų mobilumo formų vertė kaip mokslininkų profesinio tobulėjimo skatinimo priemonė.
      Šioje perspektyvoje Chartija yra pagrindas mokslininkams, darbdaviams ir finansuotojams, kuriuo remiantis jie raginami veikti atsakingai ir profesionaliai savo darbo aplinkoje ir vienas kitą pripažinti.
      Chartija skirta visiems Europos Sąjungos mokslininkams visuose jų karjeros etapuose ir apima visas mokslinių tyrimų sritis viešajame ir privačiame sektoriuose neatsižvelgiant į paskyrimo ar užimtumo (2) pobūdį, teisinį jų darbdavių statusą arba organizacijos ar įstaigos, kuriame yra atliekamas darbas, tipą. Joje atsižvelgiama į įvairų mokslininkų vaidmenį, kai jie paskiriami ne tik atlikti mokslinius tyrimus ir (arba) vykdyti vystymo veiklą, bet taip pat atlikti priežiūros, patariamąjį, vadovaujamąjį ar administracinį darbą.
      Ši Chartija paremta mokslininkų, taip pat ir mokslininkų darbdavių ir (arba) finansuotojų pagrindiniu įsipareigojimu – užtikrinti, kad būtų laikomasi atitinkamų nacionaliniais, regioninių ar sektorių teisės aktais nustatytų reikalavimų. Kai mokslininkai naudojasi tam tikrais atžvilgiais palankesniu statusu arba teisėmis, lyginant su Chartijoje nurodytu statusu ir teisėmis, jos nuostatomis nereikėtų remtis siekiant sumenkinti turimą statusą ir apriboti jau įgytas teises.
      Prie šios Chartijos prisijungę mokslininkai, darbdaviai ir finansuotojai turi taip pat gerbti pagrindines teises ir laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (3) nustatytų principų.
      MOKSLININKAMS TAIKOMI BENDRIEJI PRINCIPAI IR REIKALAVIMAI
      Mokslinių tyrimų laisvė
      Mokslininkai turėtų orientuoti savo mokslinius tyrimus į žmonijos gerovę ir mokslo žinių ribų plėtimą tuo pat metu pagal pripažintus etikos principus ir praktiką naudodamiesi minties ir išraiškos laisve bei laisve nustatyti metodus, kuriais bus sprendžiamos problemos.
      Tačiau mokslininkai turėtų pripažinti šios laisvės apribojimus, galinčius atsirasti tam tikrose mokslinių tyrimų aplinkybėse (įskaitant vadovavimą mokslinei veiklai, konsultavimą ir valdymą) ar kylančius dėl veiklos suvaržymų, pvz., dėl biudžeto ar infrastruktūros, arba – pramonės sektoriuje – dėl intelektinės nuosavybės apsaugos. Tačiau tokie apribojimai neturėtų prieštarauti pripažintiems etikos principams ir praktikai, kuriais mokslininkai turi vadovautis.
      Etikos principai
      Mokslininkai turėtų vadovautis pripažinta etikos praktika ir atitinkamais savo srities (-čių) pagrindiniais etikos principais bei etikos standartais, nustatytais įvairiuose nacionaliniuose, sektorių ar institucijų etikos kodeksais.
      Profesinė atsakomybė
      Mokslininkai turėtų dėti visas pastangas siekdami užtikrinti, kad jų mokslinis tyrimas yra naudingas visuomenei ir nėra analogiškas kitam ankščiau kitur atliktam tyrimui.
      Jie turi vengti bet kokio plagijavimo ir laikytis intelektinės nuosavybės ir bendrosios nuosavybės, kai tyrimas atliekamas bendradarbiaujant su konsultantais ir (arba) kitais mokslininkais, principo. Poreikis patvirtinti naujas pastabas parodant, kad eksperimentus galima pakartoti, neturėtų būti interpretuojamas kaip plagijavimas, su sąlyga, kad tikrinami duomenys yra aiškiai cituojami.
      Mokslininkai, pavesdami atlikti kurį nors savo darbo aspektą kitiems, turėtų užtikrinti, kad asmuo, kuriam tai yra pavesta, turėtų reikiamą kompetenciją tai atlikti.
      Profesinė nuostata
      Mokslininkai turėtų būti susipažinę su mokslinių tyrimų aplinką ir finansavimo mechanizmus apibrėžiančiais strateginiais tikslais ir turėtų prašyti visų reikiamų leidimų prieš pradėdami vykdyti savo mokslinius tyrimus ar naudotis turimais ištekliais.
      Jie turėtų pranešti savo darbdaviams, finansuotojams ar vadovui, kai mokslinių tyrimų projektas vėluoja, yra keičiamas ar užbaigtas, arba informuoja, jei jis bus baigtas anksčiau ar atidėtas dėl tam tikrų priežasčių.
      Sutartiniai ir teisiniai įsipareigojimai
      Mokslininkai visuose lygmenyse turi būti susipažinę su nacionalinėmis, sektorių ar institucijų normomis dėl mokymo ir (arba) darbo sąlygų. Tai apima intelektinės nuosavybės teisių nuostatas ir rėmėjų bei finansuotojų reikalavimus ir sąlygas neatsižvelgiant į jų sutarčių pobūdį. Mokslininkai turėtų laikytis tokių normų pateikdami numatytus rezultatus (t. y. tezes, publikacijas, patentus, ataskaitas, naujus sukurtus produktus ir kt.), kaip nustatyta sutarties sąlygose ar lygiaverčiame dokumente.
      Atskaitomybė
      Mokslininkai turi žinoti, kad jie yra atskaitingi savo darbdaviams, finansuotojams ar kitoms susijusioms viešosioms ir privačioms institucijoms, – labiau etikos požiūriu – taip pat ir visai visuomenei. Iš viešųjų lėšų finansuojami mokslininkai yra taip pat atskaitingi už veiksmingą mokesčių mokėtojų pinigų panaudojimą. Todėl jie turėtų laikytis patikimo, skaidraus ir veiksmingo finansų valdymo principų ir bendradarbiauti su jų mokslinio tyrimo finansus tikrinti įgaliotais asmenimis, kai tų tikrinimų ėmėsi jų darbdaviai ar finansuotojai, ar etikos komitetai.
      Duomenų rinkimo ir analizės metodai, rezultatai ir, jei reikia, išsamūs duomenys turėtų būti prieinami vidaus ir išorės tyrimams, kai tai yra būtina ir to paprašius atitinkamoms institucijoms.
      Gera praktika moksliniuose tyrimuose
      Mokslininkai visada turėtų laikytis darbo saugos taisyklių remiantis nacionaliniais teisės aktais, ir imtis būtinų atsargumo priemonių, užtikrinti sveikatą ir saugą bei išvengti informacinių technologijų sukeliamų nelaimių, pvz., parengdami atitinkamas atsarginių versijų sukūrimo strategijas. Jie taip pat turi būti susipažinę su galiojančiais nacionaliniais teisiniais reikalavimais, susijusiais su duomenų apsauga ir konfidencialumo apsauga, ir kiekvieną kartą imtis reikalingų veiksmų siekiant juos įvykdyti.
      Sklaida ir rezultatų panaudojimas
      Pagal savo sutartinius įsipareigojimus visi mokslininkai turėtų užtikrinti, kad jų mokslinių tyrimų rezultatai būtų paskleisti ir naudojami, pvz., perduoti kitoms mokslinių tyrimų grupėms ir, kai taikoma, pateikti į rinką. Pirmiausia vyresnieji mokslininkai turėtų imtis iniciatyvos siekiant užtikrinti sėkmingus mokslinio tyrimo rezultatus, ir kad tie rezultatai būtų naudojami komerciškai arba kad jie galėtų būti prieinami visuomenei (arba siekiant abiejų šių tikslų), kai tik tam pasitaikytų proga.
      Visuomenės įtraukimas
      Mokslininkai turėtų užtikrinti, kad su jų mokslinių tyrimų veikla būtų supažindinama plačioji visuomenė, veiklos rezultatus pateikiant taip, kad ją galėtų suprasti nespecialistai, tokiu būdu gerinant visuomenės supratimą apie mokslą. Tiesioginis bendravimas su visuomene padės mokslininkams geriau suprasti, kokie mokslo ir technologijų prioritetai rūpi visuomenei, ir kitus jai labiausiai rūpimus klausimus.
      Ryšiai su mokslo vadovais
      Mokslininkai mokymosi etape turėtų sukurti struktūriškai apibrėžtus ir reguliarius ryšius su savo mokslo vadovu (-ais) ir fakulteto atstovu (-ais), kad galėtų tinkamai pasinaudoti tais ryšiais.
      Tų ryšių dalis yra visos pasiektos pažangos ir gautų mokslinio tyrimo pasiektų rezultatų fiksavimas, grįžtamasis ryšys per ataskaitas ir seminarus, to grįžtamojo ryšio panaudojimas ir darbas laikantis numatytų planų, gairių siekiant numatytų rezultatų.
      Vadovavimas mokslinei veiklai ir vadovo pareigos
      Vyresnieji mokslininkai ypatingą dėmesį turėtų skirti savo įvairialypėms funkcijoms, t. y. kai jie dirba mokslo vadovais, mentoriais, karjeros konsultantais, vadovais, projektų koordinatoriais, direktoriais ar mokslinės komunikacijos specialistais. Jie turėtų atlikti šias užduotis laikydamiesi aukščiausių profesinių standartų. Atlikdami mokslininkų mokslo vadovų ar mentorių funkcijas, vyresnieji mokslininkai turėtų užmegzti konstruktyvius ir pozityvius ryšius su jaunesniaisiais mokslininkais, kad būtų sudarytos sąlygas žinioms veiksmingai perduoti ir mokslininkų karjeroms toliau sėkmingai vystyti.
      Tęstinis profesinis tobulinimasis
      Visuose savo karjeros etapuose mokslininkai turėtų siekti nuolat tobulintis reguliariai atnaujinant ir gilinant įgūdžius ir kompetenciją. Tai galima pasiekti įvairiausiais būdais – įskaitant, bet tuo neapsiribojant – mokantis formaliai, nuotoliniu būdu, seminaruose, konferencijose.
      DARBDAVIAMS IR FINANSUOTOJAMS TAIKOMI BENDRIEJI PRINCIPAI IR REIKALAVIMAI
      Profesijos pripažinimas
      Visi mokslininko karjerą darantys mokslininkai turėtų būti pripažinti kaip profesijos atstovai ir atitinkamai traktuojami. Profesija turėtų būti pripažįstama jų karjeros pradžioje, t. y. antrosios studijų pakopos lygyje, ir turėti apimti visus lygius, neatsižvelgiant į jų nacionalinį klasifikavimą (pvz., darbuotojas, antrosios pakopos studentas, doktorantas, daktaras, valstybės tarnautojas).
      Nediskriminavimas
      Mokslininkų darbdaviai ir (arba) finansuotojai mokslininkų nediskriminuoja lyties, amžiaus, etninės, tautinės ar socialinės kilmės, religijos ar įsitikinimų, seksualinės orientacijos, kalbos, negalios, politinių pažiūrų, socialinės ar ekonominės padėties pagrindu.
      Mokslinių tyrimų aplinka
      Mokslininkų darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų užtikrinti, kad būtų sukurta palankiausia mokslinių tyrimų ar mokymo mokslinių tyrimų srityje aplinka su atitinkama įranga, priemonėmis ir galimybėmis, įskaitant mokslinių tyrimų tinklų nuotolinį bendradarbiavimą, ir kad būtų laikomasi nacionalinių ar sektorių normų dėl sveikatos ir saugos mokslinių tyrimų srityje. Finansuotojai turėtų užtikrinti, kad būtų skirtos atitinkamos lėšos darbo programos, dėl kurios susitarta, įgyvendinimui.
      Darbo sąlygos
      Mokslininkų darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų užtikrinti, kad mokslininkų, įskaitant neįgalių mokslininkų, darbo sąlygos prireikus būtų lanksčios, nes lankstumas laikomas būtinu sėkmingam moksliniam tyrimui atlikti remiantis galiojančiais nacionaliniais teisės aktais ir nacionaliniais ar sektorių kolektyviniais susitarimais. Jie turėtų sudaryti darbo sąlygas, kurios leistų tiek mokslininkėms, tiek mokslininkams suderinti darbą ir šeimą, vaikus ir karjerą (4). Ypatingas dėmesys turėtų būti kreipiamas, inter alia, į lanksčias darbo valandas, darbą ne visą darbo dieną, darbą nuotoliniu būdu, mokslininko kūrybines atostogas ir būtinas finansines ir administracines nuostatas, kurios tai reglamentuotų.
      Stabilumas ir darbo pastovumas
      Mokslininkų darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų užtikrinti, kad mokslininkų darbui netrukdytų neužtikrintos darbo sutartys, ir todėl turėtų įsipareigoti kiek įmanoma pagerinti mokslininkų darbo sąlygų stabilumą šiam tikslui pasiekti taikydami Tarybos direktyvoje 1999/70/EB (5) nustatytus principus bei sąlygas ir jų laikydamiesi.
      Finansavimas ir alga
      Mokslininkų darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų užtikrinti, kad mokslininkai gautų teisingas ir patrauklias finansavimo sąlygas ir (arba) algą bei naudotųsi atitinkamomis ir nešališkomis socialinės apsaugos nuostatomis (įskaitant sveikatos draudimą, išmokas už vaiko priežiūrą, teises į pensiją ir nedarbo pašalpą) remiantis galiojančiais nacionaliniais teisės aktais ir nacionaliniais ar sektorių kolektyviniais susitarimais. Šios priemonės turi būti taikomos mokslininkams visuose jų karjeros etapuose, įskaitant mokslininkus jų karjeros pradžioje, pagal jų juridinį statusą, veiklą, kvalifikaciją ir (arba) atsakomybės sritis.
      Lyčių pusiausvyra (6)

      Mokslininkų darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų siekti lyčių pusiausvyros visuose personalo lygmenyse, įskaitant mokslo vadovų ir vadovų tarpe. Pusiausvyra turėtų būti pasiekta laikantis lygių galimybių politikos priimant į darbą ir tolesniuose karjeros etapuose, tačiau jai nesuteikiant pirmenybės prieš kokybės ir kompetencijos kriterijus. Kad būtų užtikrintas vienodas požiūris, atrankos ir vertinimo komitete turėtų būti atitinkama lyčių pusiausvyra.
      Karjeros plėtra
      Mokslininkų darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų parengti (pageidautina pagal žmogiškųjų išteklių valdymo koncepciją) specifinę mokslininkų karjeros vystymo strategiją, apimančią visus karjeros etapus neatsižvelgiant į jų darbo sutarties nulemtą padėtį ir įskaitant pagal terminuotą darbo sutartį dirbančius mokslininkus. Šioje strategijoje reikėtų numatyti mentorių paramą ir pagalbą mokslininkų asmeniniam ir profesiniam tobulėjimui juos skatinant ir padeda mažinti nesaugumą dėl profesinės ateitie. Visi mokslininkai turėtų būti susipažinę su tokiomis nuostatomis ir tvarka.
      Mobilumo vertė
      Darbdaviai ir (arba) finansuotojai turi pripažinti vertę geografinio, tarpsektorinio, tarpdisciplininio ir virtualaus (7) mobilumo, taip pat mobilumo tarp viešojo ir privataus sektorių kaip svarbią priemonę, skatinančią mokslo žinias ir profesinį tobulėjimą visuose mokslininko karjeros etapuose. Todėl jie turėtų įtraukti tokias pasirinkimo galimybes į specifinę mokslininkų karjeros vystymo strategiją ir visapusiškai vertinti bei pripažinti visą mobilumo patirtį jų karjeros vertinimo ir (arba) įvertinimo sistemoje.
      Norint tai įgyvendinti, būtina įdiegti atitinkamas administravimo priemones, kuriomis būtų galima perkelti subsidijas ir socialinės apsaugos nuostatas remiantis nacionaliniais teisės aktais.
      Galimybė pasinaudoti mokymu mokslinių tyrimų srityje ir tęstiniu tobulinimusi
      Darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų užtikrinti, kad visiems mokslininkams visuose jų karjeros etapuose neatsižvelgiant į jų darbo sutarties nulemtą padėtį būtų suteikta galimybė profesiniam tobulėjimui ir pagerėtų jų įsidarbinimo galimybės jiems suteikiant tęstinio įgūdžių ir kompetencijos tobulinimo priemones.
      Tas priemones reikėtų reguliariai vertinti siekiant nustatyti, kaip jos yra prieinamos, naudojamos ir ar jos veiksmingos gerinant kompetenciją, įgūdžius ir galimybes įsidarbinti.
      Galimybė pasinaudoti karjeros konsultavimu
      Darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų užtikrinti, kad atitinkamose institucijose arba bendradarbiaujant su kitomis struktūromis mokslininkams visuose jų karjeros etapuose neatsižvelgiant į jų darbo sutarties nulemtą padėtį būtų sudaryta galimybė pasinaudoti karjeros konsultavimu ir suteikta pagalba ieškant darbo vietų.
      Intelektinės nuosavybės teisės
      Darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų užtikrinti, kad visi mokslininkai visuose savo karjeros etapuose pasinaudotų iš savo MTP rezultatų naudojimo (jeigu jie naudojami) gaunamu pelnu remiantis teisine apsauga, visų pirma atitinkama intelektinės nuosavybės teisių apsauga, įskaitant autoriaus teises.
      Pagal politiką ir praktiką turėtų būti apibrėžiama, kokios teisės priklauso mokslininkams ir (arba), jeigu taikoma, jų darbdaviams ar kitoms šalims, įskaitant išorės prekybos ir pramonės organizacijas, remiantis specifinių bendradarbiavimo susitarimų ar kitų rūšių susitarimų nuostatomis.
      Bendraautorystė
      Vertindamos personalą institucijos turėtų palankiai vertinti bendraautorystę, kuri išreiškia konstruktyvų požiūrį į mokslinių tyrimų vykdymą. Todėl darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų vystyti strategijas, praktikas ir procedūras, kad mokslininkams, įskaitant mokslininkus karjeros pradžioje, būtų suteiktos būtinos pagrindų sąlygos, kurios leistų jiems naudotis teise būti pripažintais nurodomais ir (arba) cituojamais pagal jų, kaip bendraautorių, įnašą į parengtus dokumentus, patentus ir kt., arba teise paskelbti savo pačių mokslinių tyrimų rezultatus nepriklausomai nuo jo (-ų) mokslinio (-ų) vadovo (-ų).
      Mokslinis vadovavimas
      Darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų užtikrinti, kad būtų aiškiai nustatytas asmuo, į kurį mokslininkai pradiniame savo karjeros etape gali kreiptis dėl profesinių pareigų atlikimo, ir atitinkamai apie jį pranešti mokslininkams.
      Tokia tvarka turėtų būti aiškiai nustatyta, kad pasiūlyti mokslo vadovai būtų pakankami ekspertai vadovauti moksliniams tyrimams, turėtų laiko, žinių, patirties, kompetencijos ir ryžto, kad sugebėtų teikti tinkamą paramą vadovaujamam mokslininkui ir nustatytų būtinas pažangos ir peržiūros procedūras ir reikalingus grįžtamojo ryšio mechanizmus.
      Mokymas
      Mokymas yra pagrindinė žinių struktūrizavimo ir sklaidos priemonė, todėl į jį reikėtų žvelgti kaip į vertingą pasirinkimą mokslininkų karjeroje. Tačiau mokančiojo atsakomybė neturėtų būti perdėta ir todėl neturėtų mokslininkams, ypač jų karjeros pradžioje, trukdyti jų mokslinių tyrimų vykdymui.
      Darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų užtikrinti, kad už mokymą būtų atitinkamai atlyginama ir į jį atsižvelgiama vertinimo ir (arba) įvertinimo sistemose, o vyresniųjų personalo narių mokslininkams jų karjeros pradžioje paskirtas laikas turėtų būti skaičiuojamas kaip jų įsipareigojimo mokyti dalis. Mokslininkų profesinį tobulėjimo dalimi turėtų būti tinkamas apmokymas dėstyti ir vadovauti moksliniam darbui.
      Vertinimo ir (arba) įvertinimo sistemos
      Darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų įvesti vertinimo ir (arba) įvertinimo sistemas visiems mokslininkams, įskaitant vyresniuosius mokslininkus siekiant reguliariai, skaidriai vertinti jų profesinį tobulėjimą, tą vertinimą vykdant nepriklausomam komitetui (pageidautina, kad vyresniuosius mokslininkus vertintų tarptautinis komitetas).
      Tokiose vertinimo procedūrose reikėtų tinkamai atsižvelgti į bendrą mokslinio tyrimo kūrybiškumą ir rezultatus, pvz., publikacijas, patentus, vadovavimą moksliniam tyrimui, mokymą ir (arba) paskaitų skaitymą, mokslinį vadovavimą, konsultavimą, bendradarbiavimą nacionaliniu ir tarptautiniu lygiais, administravimo užduotis, visuomenės ugdymo veiklą ir mobilumą, šiuos kriterijus apsvarstant karjeros pažangos kontekste.
      Skundai ir apeliacijos
      Remdamiesi nacionalinėmis taisyklėmis ir nuostatomis, galbūt nešališku asmeniu (ombudsmeno, arba tarpininko, tipo) darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų nustatyti atitinkamas procedūras dėl mokslininkų skundų ir apeliacijų, įskaitant skundus ir apeliacijas, susijusius su mokslo vadovo (-ų) ir mokslininkų savo karjeros pradžioje ginčais. Šios procedūros turėtų konfidencialiai ir neoficialiai padėti visam mokslinių tyrimų personalui spręsti su darbu susijusius konfliktus, ginčus, nusiskundimus, ir jų tikslas – skatinti teisingą ir vienodą požiūrį visoje institucijoje ir pagerinti bendrą darbo aplinkos kokybę.
      Dalyvavimas sprendimų priėmimo institucijose
      Mokslininkų darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų pripažinti, jog yra visiškai teisėta, ir netgi pageidautina, kad mokslininkai būtų atstovaujami institucijų, kuriose jie dirba, atitinkamose informavimo, konsultavimo ir sprendimų priėmimo organuose tam, kad būtų apsaugoti jų, kaip profesijos atstovų, individualūs bei kolektyviniai interesai ir kad į juos būtų atsižvelgta, ir tokiu būdu aktyviai prisidėta prie institucijos darbo (8).
      Priėmimas į darbą
      Darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų užtikrinti, kad mokslininkų, ypač mokslininkų jų karjeros pradžioje, priėmimo į darbą standartai būtų tiksliai apibrėžti ir palengvintų socialiai pažeidžiamų grupių ar sugrįžtančiųjų dirbti mokslininko darbą, įskaitant dėstytojus (bet kurio lygio), sugrįžtančius į mokslininko karjerą, priėmimą į darbą.
      Skiriant ar priimant į darbą mokslininkus darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų laikytis Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekse nustatytų principų.
      2 SKYRIUS
      Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodeksas
      Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodeksas – tai rinkinys bendrųjų principų ir reikalavimų, kurių turi laikytis darbdaviai ir (arba) finansuotojai skirdami ar priimdami į darbą mokslininkus. Šiais principais ir reikalavimais turėtų būti užtikrinama, kad būtų laikomasi tokių vertybių, kaip priėmimo į darbo proceso skaidrumas ir vienodas požiūris į visus pretendentus, visų pirma skatinant patrauklios, atviros ir tvarios Europos mokslininkų darbo rinkos vystymą; jie papildo Europos mokslininkų chartijoje nustatytus principus ir reikalavimus. Pripažinę Elgesio kodeksą institucijos ir darbuotojai atvirai parodys savo įsipareigojimą veikti atsakingai ir garbingai ir sudarys teisingas pagrindines sąlygas mokslininkams, aiškiai siekdami prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų erdvės pažangos.
      BENDRIEJI ELGESIO KODEKSO PRINCIPAI IR REIKALAVIMAI
      Priėmimas į darbą
      Darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų nustatyti atviras (9), veiksmingas, skaidrias, skatinančias ir tarptautiniu mastu palyginamas priėmimo į darbą tvarką procedūras, pritaikytas pagal paskelbtų laisvų darbo vietų tipą.
      Skelbime turėtų būti išsamus reikalaujamų žinių ir kompetencijos aprašymas, bet neturėtų būti per daug specializuotas, kad tinkamiems kandidatams neatimtų drąsos pretenduoti. Darbdaviai turėtų pateikti darbo sąlygų ir teisių, įskaitant karjeros perspektyvas, aprašymą. Be to laikotarpis nuo skelbimo apie laisvą darbo vietą ar kvietimo teikti paraiškas iki galutinės atsakymo datos turėtų būti realistiškas.
      Atranka
      Atrankos komitetus turėtų sudaryti įvairios kompetencijos ekspertai, ir juose turėtų būti atitinkama lyčių pusiausvyra ir, jeigu įmanoma ir įgyvendinama, į juos turėtų būti įtraukti nariai iš skirtingų sektorių (viešojo ir privataus) ir sričių, taip pat atitinkamą patirtį vertinti kandidatus turintys ekspertai iš kitų šalių. Kai tik įmanoma, reikėtų naudoti įvairiausius atrankos būdus, pvz., išorės ekspertų vertinimus ir pokalbius akis į akį. Atrankos grupės nariai turėtų būti tinkamai apmokyti.
      Skaidrumas
      Prieš atranką kandidatams turėtų būti pranešta apie priėmimo į darbą procedūrą ir atrankos kriterijus, laisvų darbo vietų skaičių ir karjeros galimybes. Po atrankos proceso kandidatams turėtų būti pranešta apie jų stipriąsias ir silpnąsias puses.
      Nuopelnų vertinimas
      Atrankos procese reikėtų atsižvelgti į įvairiapusę kandidatų patirtį (10). Nors pagrindinis dėmesys kreipiamas į bendrąjį mokslininkų potencialą, reikėtų atsižvelgti ir į jų kūrybiškumą ir nepriklausomumo lygį.
      Tai reiškia, kad apie nuopelnus turėtų būti sprendžiama kokybės ir kiekybės požiūriu, pagrindinį dėmesį kreipiant į išskirtinius rezultatus, pasiektus per visą karjerą, o ne tik į publikacijų skaičių. Todėl bibliometriniai kriterijai neturėtų užgožti kitų plataus spektro kriterijų, tokių kaip dėstymas, mokslinis vadovavimas, grupinis darbas, žinių perdavimas, mokslinių tyrimų ir naujodaros vadyba ir visuomenės ugdymo veikla. Vertinant kandidatus iš pramonės sektoriaus ypatingą dėmesį reikėtų kreipti į jų įnašą gaunant patentus, vykdant vystymo veiklą ar darant išradimus.
      Chronologinės tvarkos nesilaikymas gyvenimo aprašyme (CV)
      Karjeros pertraukimai ar chronologinės tvarkos nesilaikymas CV neturėtų būti laikomas trūkumu, o į tai žiūrima kaip į karjeros raidą, taigi kaip į galimą vertingą įnašą į mokslininkų profesinį tobulėjimą daugiaplaniu karjeros keliu. Taigi kandidatams reikėtų leisti pateikti dokumentais pagrįstą CV, kuriame atsispindėtų reikšmingų pasiekimų ir kvalifikacijų, atitinkančių pareigų, į kurias pretenduojama, reikalavimus, reprezentatyvus sąrašas.
      Mobilumo patirties pripažinimas
      Visa mobilumo patirtis, pvz., stažuotė kitoje šalyje ir (arba) regione ar kitoje mokslinių tyrimų grupėje (viešojo ar privataus sektoriaus), ar disciplinos ar sektoriaus pakeitimas, ar tai būtų pradinė mokslinė stažuotė, ar mokymai vėlesniame karjeros etape, ar virtualaus mobilumo patirtis turėtų būti laikoma vertingu įnašu į mokslininko profesinį tobulėjimą.
      Kvalifikacijų pripažinimas
      Darbdaviai ir (arba) finansuotojai turėtų pateikti atitinkamą visų mokslininkų akademinių ir profesinių kvalifikacijų vertinimą, įskaitant neformalias kvalifikacijas, visų pirma susijusias su tarptautiniu ir profesiniu mobilumu. Jie turėtų susipažinti ir įsisavinti taisykles, procedūras ir standartus, reglamentuojančius tokias kvalifikacijas ir atitinkamai išnagrinėti galiojančius nacionalinius teisės aktus, konvencijas ir specifines šių kvalifikacijų pripažinimo taisykles naudojantis turimais šaltiniais (11).
      Darbo stažas
      Reikalaujamos kvalifikacijos lygiai turėtų atitikti pareigų poreikius ir neturėtų būti laikomi kliūtimi įsidarbinti. Kvalifikacijų pripažinimas ir vertinimas turėtų remtis labiau asmens pasiekimais, nei jo situacija ar institucijos, kurioje kvalifikacijos buvo įgytos, reputacija. Kadangi profesinės kvalifikacijos gali būti įgytos ilgos karjeros pradiniame etape, mokymosi visą gyvenimą profesinio vystymosi modelis taip pat turėtų būti pripažintas.
      Mokslo daktarų paskyrimas
      Daktaro laipsnį turinčius mokslininkus paskiriančios institucijos turėtų nustatyti aiškias daktaro laipsnį turinčių mokslininkų priėmimo į darbą ir paskyrimo taisykles ir išsamias gaires, įskaitant maksimalią trukmę ir tokių paskyrimų tikslus. Tose gairėse turėtų būti atsižvelgta į ankstesnių mokslo daktarų paskyrimų kitose institucijose laikotarpį ir į tai, kad mokslo daktaro statusas turėtų būti pereinamasis etapas, kurio pirminis tikslas – suteikti papildomas profesinio tobulėjimo galimybes mokslininko karjerai ilgalaikės karjeros perspektyvų kontekste.
      3 SKYRIUS
      SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI
      Mokslininkai
      Šioje rekomendacijoje naudojamas tarptautiniu lygiu pripažintas Frascati (12) mokslininko sąvokos apibrėžimas. Taigi mokslininkai yra apibrėžiami kaip
      „specialistai, dirbantys kuriant koncepciją ar naujas žinias, produktus, procesus, metodus ir sistemas ir dalyvaujantys valdant atitinkamus projektus.“
      Konkrečiau, šioje rekomendacijoje kalbama apie visus MTP veikla užsiimančius asmenis bet kuriame jų karjeros etape (13), neatsižvelgiant į jų klasifikavimą. Šis apibrėžimas apima bet kokią veiklą, susijusią su „fundamentaliais moksliniais tyrimais“, „taikomaisiais moksliniais tyrimais“, „eksperimentiniu vystymu“ ir „žinių perdavimu“, įskaitant inovacijas ir konsultavimo, mokslinio vadovavimo ir mokymo veiklą, žinių ir intelektinės nuosavybės teisių valdymą, mokslinių tyrimų rezultatų naudojimą ar mokslinę žurnalistiką.
      Yra nustatytas skirtumas tarp „mokslininko jo karjeros pradžioje“ ir „patirties turinčių mokslininkų“:

                  —

                  Sąvoka „mokslininkas savo karjeros pradžioje“ (14) apibrėžiami mokslininkai per jų pirmųjų ketverių metų (dirbant visą darbo laiką) mokslinių tyrimų veiklos laikotarpį, įskaitant mokymus mokslo stažuotę.

                  —

                  „Patirties turintys mokslininkai“ (15) – tai mokslininkai, turintys ne mažiau kaip ketverius metus mokslinių tyrimų patirties (dirbant visą darbo laiką) nuo universiteto diplomo, suteikiančio teisę studijuoti doktorantūroje šalyje, kurioje laipsnis ir (arba) diplomas buvo įgytas, gavimo arba jau įgiję daktaro laipsnį mokslininkai, neatsižvelgiant į laikotarpį, per kurį jis buvo įgytas.

            Darbdaviai
      Šioje rekomendacijoje „darbdaviai“ – tai viešosios ar privačios institucijos, kurios samdo mokslininkus pagal sutartis, arba jose mokslininkai dirba pagal kitas sutarčių rūšis ar nuostatas, įskaitant sutartis ir nuostatas be tiesioginių finansinių santykių. Pastarasis atvejis ypač pasitaiko aukštojo mokslo institucijose, fakultetuose, laboratorijose, fonduose ar privačiose įstaigose, kuriose mokslininkai tobulinasi mokslinių tyrimų srityje ar vykdo savo mokslinių tyrimų veiklą finansuojant trečiosioms šalims.
      Finansuotojai
      „Finansuotojai“ – visos institucijos ar įstaigos (16), kurios skiria finansavimą (įskaitant algą, apdovanojimus, subsidijas ir stipendijas) viešosioms ir privačioms mokslinių tyrimų institucijoms, įskaitant aukštojo mokslo institucijas. Šioje pozicijoje kaip pagrindinę lėšų skyrimo sąlygą jie gali nustatyti, kad finansuojamos institucijos įdiegtų ir taikytų veiksmingas strategijas, praktikas ir mechanizmus remiantis šioje rekomendacijoje nurodytais bendraisiais principais ir reikalavimais.
      Paskyrimas arba priėmimas į darbą
      Tai bet kokios rūšies sutartis ar alga ar stipendijos, subsidijos ar apdovanojimai, finansuojami iš trečiųjų šalių lėšų, įskaitant finansavimą pagal Bendrąją (-ąsias) programą (-as) (17).

         (1)  Žr. apibrėžimą 3 skyriuje.

         (2)  Žr. apibrėžimą 3 skyriuje.

         (3)  OL C 364, 2000 12 18, p. 1.

         (4)  Žr. SEK(2005) 260, Moterys ir mokslas: kompetencija ir naujovės – lyčių lygybė moksle.

         (5)  1999 m. birželio 28 d. Tarybos direktyva 1999/70/EB (OL L 175, 1999 7 10, p. 43) dėl „Bendrojo susitarimo dėl darbo pagal terminuotas sutartis“, sudaryto ETUC, UNICE ir CEEP kurios tikslas – užkirsti kelią tam, kad pagal terminuotą darbo sutartį dirbantys darbuotojai turėtų mažiau palankias sąlygas lyginant su panašų darbą dirbančiais pagal neterminuotą darbo sutartį, pagerinti pagal terminuotą darbo sutartį dirbančių darbuotojų galimybes mokytis ir užtikrinti, kad pagal terminuotą

         (6)  Žr. SEK(2005) 260, Moterys ir mokslas: kompetencija ir naujovės – lyčių lygybė moksle.

         (7)  T. y. nuotolinio bendradarbiavimo elektroniniais tinklais.

         (8)  Šiuo klausimu taip pat žr. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/14/EB (OL L 80, 2002 3 23, p. 29).

         (9)  Turėtų būti naudojamos visos turimos priemonės, visų pirma tarptautiniai ar visiems prieinami šaltiniai internete, pvz., visos Europos mokslininkų mobilumo portalas http://europa.eu.int/eracareers

         (10)  Taip pat žr. dokumento „Europos mokslininkų chartija: vertinimo sistemos“ 1 skyrių.

         (11)  Žr. interneto svetainę http://www.enic-naric.net/ kurioje pateikiama išsami informacija apie NARIC tinklą (Europos akademinio mobilumo ir kvalifikacijų pripažinimo informacijos centrai) ir ENIC tinklas (Europos informacijos centrų tinklas).

         (12)  Frascati leidinyje: Proposed Standard Practice for Surveys on Research and Experimental Development, OECD, 2002.

         (13)  KOM(2003) 436, 2003 7 18: Mokslininkai Europos mokslinių tyrimų erdvėje: viena profesija, daugialypės karjeros.

         (14)  Žr. darbo programą – Mokslinių tyrimų erdvės struktūrinimas ir Žmogiškieji ištekliai ir mobilumas – Marijos Kiuri veikla, 2004 m. rugsėjo mėn. leidimas, p. 41.

         (15)  Idem, p. 42.

         (16)  Komisija stengsis taikyti šioje rekomendacijoje nustatytus įsipareigojimus finansavimo gavėjui Bendrosios (-ųjų) mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos (-ų) kontekste.

         (17)  Bendroji (-osios) mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programa (-os).