title: 2017 m. gruodžio 5 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje

text:
               20.12.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 439/1

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2017 m. gruodžio 5 d.
   dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje
   (2017/C 439/01)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   kadangi:

               (1)

               2017 m. birželio 16 d. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 121 straipsnio 4 dalį Taryba nusprendė, kad Rumunijoje yra didelis pastebėtas nukrypimas nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ir pateikė rekomendaciją Rumunijai imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2017 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (2) nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o tai atitiktų 0,5 % BVP metinį struktūrinį koregavimą (3). Rumunijai rekomenduota visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti, o biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu. Taryba Rumunijai nustatė 2017 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio reikia pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendaciją;

               (2)

               2017 m. liepos 11 d. Taryba Rumunijai rekomendavo užtikrinti, kad 2017 m. ji laikytųsi 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacijos (4) dėl didelio nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo. Rumunijai rekomenduota 2018 m. imtis didelių fiskalinių pastangų pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimus, kad būtų vykdomas papildomas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, t. y. 1 % BVP struktūrinio deficito. Pagal bendrai sutartą koregavimo matricą taikant Stabilumo ir augimo paktą tas koregavimas buvo būtinas, kad 2018 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 4,3 %. Tai atitiktų 0,5 % BVP struktūrinį koregavimą;

               (3)

               2017 m. rugsėjo 26 ir 27 d. Komisija Rumunijoje surengė griežtesnės priežiūros vizitą, per kurį vykdė stebėseną vietoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 –11 straipsnio 2 dalį. Rumunijos valdžios institucijoms perdavusi preliminarias išvadas, 2017 m. spalio 24 d. Komisija savo išvadas pateikė Tarybai ir paskelbė viešai;

               (4)

               2017 m. spalio 13 d. Rumunijos valdžios institucijos pateikė ataskaitą dėl efektyvių veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendaciją. Turint omenyje informaciją, kurią Rumunijos valdžios institucijos pateikė toje ataskaitoje, ir bendrą vertinimą remiantis 2017 m. rudens prognoze, 2017 m. gruodžio 5 d. (5) Taryba padarė išvadą, kad Rumunija nesiėmė efektyvių veiksmų, kuriais būtų atsižvelgiama į 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendaciją;

               (5)

               esant sparčiam ekonomikos augimui ir teigiamam gamybos apimties atotrūkiui, Rumunija vykdo prociklinę fiskalinę politiką. Apskaičiuota, kad 2017 m. struktūrinis balansas 2,3 % BVP nukrypo nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Dėl to ir atsižvelgiant į tai, kad Rumunija nesiėmė efektyvių veiksmų, tikslinga pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį tai valstybei narei skirti patikslintą rekomendaciją dėl tinkamų būtinų priemonių;

               (6)

               remiantis Komisijos 2017 m. rudens prognozėje pateiktomis gamybos apimties atotrūkio projekcijomis, Rumunijoje 2017 ir 2018 m. yra įprastos ekonominės sąlygos. Rumunijos valdžios sektoriaus skolos santykis neviršija 60 % BVP ribos. Minimalios reikalaujamos struktūrinės pastangos, nustatytos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir pagal taikant Stabilumo ir augimo paktą bendrai sutartą koregavimo matricą, kuria atsižvelgiama į vyraujančias ekonomines aplinkybes ir galimas tvarumo problemas, sudaro 0,5 % BVP;

               (7)

               pagal Komisijos projekcijas numatoma, kad 2017 m. Rumunijos struktūrinis deficitas padidės 1,1 % BVP, nors 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacijoje prašyta užtikrinti ne mažiau kaip 0,5 % BVP struktūrinį sumažėjimą. Be to, remiantis Komisijos 2017 m. rudens prognoze numatoma, kad Rumunijos deficitas 2017 m. išliks lygus Sutartyje nustatytai 3 % BVP pamatinei vertei, o 2018 m. ją gerokai viršys;

               (8)

               be 2017 m. liepos 11 d. Tarybos rekomenduoto 0,5 % BVP koregavimo, būtina imtis papildomų pastangų, kad po 2016 ir 2017 m. neatitikimo Rumunija grįžtų prie tinkamo koregavimo plano. Turint omenyje didelio pastebėto nukrypimo nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, mastą, atrodo tikslinga, kad papildomos pastangos sudarytų 0,3 % BVP; jos paspartins koregavimą siekiant grįžti prie vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. 2018 m. reikalaujamas struktūrinio balanso pagerėjimas 0,8 % BVP atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalų augimą, 2018 m. neviršijantį 3,3 %;

               (9)

               Komisijos 2017 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2018 m. struktūrinis balansas dar pablogės 1 %. Todėl, siekiant užtikrinti 0,8 % BVP struktūrinį pagerėjimą 2018 m., reikia priimti priemones, kurių bendras struktūrinis poveikis yra 1,8 % BVP, palyginti su Komisijos 2017 m. rudens prognozėje nurodytu dabartiniu baziniu 2018 m. scenarijumi;

               (10)

               Komisijos 2017 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2018 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,9 % BVP, t. y. viršys 3 % BVP Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Užtikrinus reikalaujamą 0,8 % BVP struktūrinį koregavimą, palyginti su numatomu 2017 m. rezultatu, taip pat būtų užtikrinta, kad Rumunija 2018 m. neviršytų 3 % BVP valdžios sektoriaus deficito ribos;

               (11)

               šioje rekomendacijoje pateikti 2018 m. taikomi reikalavimai pakeičia atitinkamus elementus, nustatytus fiskalinės politikos rekomendacijoje, pateiktoje Rumunijai skirtoje 2017 m. liepos 11 d. Tarybos rekomendacijoje;

               (12)

               Rumunija turėtų ne vėliau kaip 2018 m. balandžio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją; ta ataskaita galėtų būti pateikta konvergencijos programoje, kuri teikiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 7 straipsnį;

               (13)

               tinkama šią rekomendaciją paskelbti viešai,

         REKOMENDUOJA, KAD RUMUNIJA:

               1)

               imtųsi būtinų priemonių užtikrinti, kad 2018 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o tai 2018 m. atitiktų ne mažiau kaip 0,8 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, ir taip valstybė narė laikytųsi tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

               2)

               visas nenumatytas pajamas panaudotų deficitui mažinti; biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu;

               3)

               ne vėliau kaip 2018 m. balandžio 15 d. Tarybai pateiktų ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją.

      Ši rekomendacija skirta Rumunijai.
      Priimta Briuselyje 2017 m. gruodžio 5 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         T. TÕNISTE

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  Grynąsias valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje.

      (3)  2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 216, 2017 7 6, p. 1).

      (4)  2017 m. liepos 11 d. Tarybos rekomendacija dėl 2017 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Rumunijos konvergencijos programos (OL C 261, 2017 8 9, p. 98).

      (5)  2017 m. gruodžio 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/2389, kuriuo nustatoma, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendaciją (OL L 340, 2017 12 20, p. 49).


title: 2017 m. gruodžio 15 d. Europos Centrinio Banko rekomendacija, skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Europos Centrinio Banko išorės auditoriaus (ECB/2017/42)

text:
               23.12.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 444/1

         EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
   2017 m. gruodžio 15 d.
   skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Europos Centrinio Banko išorės auditoriaus
   (ECB/2017/42)
   (2017/C 444/01)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

               (2)

               dabartinio ECB išorės auditoriaus, Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, įgaliojimai baigsis po 2017 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2018 finansinių metų;

               (3)

               ECB išorės auditoriumi 2018–2022 finansiniams metams pasirinko Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, numatant galimybę pratęsti įgaliojimus papildomai vieneriems arba dvejiems finansiniams metams (t. y. iki 2023 m. arba iki 2024 m.),

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   Rekomenduojama Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft skirti ECB išorės auditoriumi 2018–2022 finansiniams metams, numatant galimybę pratęsti įgaliojimus papildomai vieneriems arba dvejiems finansiniams metams (t. y. iki 2023 m. arba iki 2024 m.).

      Priimta Frankfurte prie Maino 2017 m. gruodžio 15 d.

            ECB Pirmininkas

         Mario DRAGHI


title: 2018 m. sausio 8 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija ESRV/2015/2 dėl makroprudencinės politikos priemonių tarptautinio poveikio vertinimo ir savanoriško abipusiškumo (ESRV/2018/1)

text:
               3.2.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 41/1

         EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA
   2018 m. sausio 8 d.
   kuria iš dalies keičiama Rekomendacija ESRV/2015/2 dėl makroprudencinės politikos priemonių tarptautinio poveikio vertinimo ir savanoriško abipusiškumo
   (ESRV/2018/1)
   (2018/C 41/01)
   EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3 straipsnį ir 16–18 straipsnius,
   atsižvelgdama į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (2), ypač į jo 458 straipsnio 8 dalį,
   atsižvelgdama į 2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2011/1, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (3), ypač į jo 18–20 straipsnius,
   kadangi:

               (1)

               siekiant veiksmingos ir nuoseklios makroprudencinės politikos, politikos formuotojai turi tinkamai atsižvelgti į atskirų valstybių narių priimtų makroprudencinės politikos priemonių tarptautinį poveikį ir, kai to reikia, priimti tinkamas apibusiškas makroprudencinės politikos priemones, siekiant išspręsti tokio poveikio klausimą;

               (2)

               Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijoje ESRV/2015/2 (4) nustatyta savanoriško abipusiškumo dėl makroprudencinės politikos priemonių sistema siekia užtikrinti, kad visos vienoje valstybėje narėje aktyvuotos pozicijomis grįstos makroprudencinės politikos priemonės būtų abipusiškai taikomos kitose valstybėse narėse;

               (3)

               pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendaciją ESRV/2017/4 (5) atitinkama aktyvuojanti institucija, prašydama abipusiškumo, gali pasiūlyti maksimalią reikšmingumo ribą finansinių paslaugų teikėjo lygmeniu. Nuolatinė Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) vertinimo grupė, sukurta pagal Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2015/4 (6), gali rekomenduoti kitą ribą, jei mano esant būtina;

               (4)

               veiklos leidimus Suomijoje turinčių kredito įstaigų, kurios apskaičiuodamos reguliuojamojo kapitalo poreikį taiko vidaus reitingais pagrįstą (IRB) metodą, gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto hipotekinėms paskoloms, užtikrintoms būsto vienetų hipoteka Suomijoje, nuo 2018 m. sausio 1 d., remiantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsnio 2 dalies d punkto vi papunkčiu, konsoliduotai taikoma vidutinio rizikos koeficiento 15 % apatinė riba konkrečioje kredito įstaigoje;

               (5)

               remiantis pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsnio 8 dalį pateiktu pranešimu ESRV, ESRV bendroji valdyba nusprendė įtraukti šią priemonę į makroprudencinės politikos priemonių, kurias rekomenduojama abipusiškai taikyti pagal Rekomendaciją ESRV/2015/2, sąrašą;

               (6)

               2017 m. gegužės 28 d. baigė galioti Belgijos priemonė dėl hipotekos paskolų pozicijų, priimta pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsnio 8 dalį, kuri buvo įtraukta į makroprudencinės politikos priemonių, kurias rekomenduojama abipusiškai taikyti pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendaciją ESRV/2016/3 (7), sąrašą. 2017 m. lapkričio 21 d.Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique paskelbė ketinimą pradėti taikyti naują nacionalinę makroprudencinę priemonę, skirtą hipotekos paskolų pozicijoms, laikantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsnyje įtvirtintos tvarkos;

               (7)

               todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Rekomendaciją ESRV/2015/2,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

      DALINIAI PAKEITIMAI

   Rekomendacija ESRV/2015/2 iš dalies keičiama taip:

               1.

               1 skirsnio C rekomendacijos 1 dalis pakeičiama taip:

                           „1.

                           Atitinkamoms institucijoms rekomenduojama abipusiškai taikyti kitų atitinkamų institucijų priimtas makroprudencinės politikos priemones, kurias ESRV rekomendavo abipusiškai taikyti. Rekomenduojama apibusiškai taikyti šias priemones, kaip detaliau apibrėžta priede:
                           Estija:

                                       —

                                       visų veiklos leidimus Estijoje turinčių kredito įstaigų vidaus pozicijoms taikoma 1 procento sisteminės rizikos rezervo norma pagal Direktyvos 2013/36/ES 133 straipsnį;

                                 Suomija:

                                       —

                                       kredito įstaigų, turinčių veiklos leidimus Suomijoje ir taikančių vidaus reitingais pagrįstą (IRB) metodą reguliuojamojo kapitalo poreikiui apskaičiuoti, gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto hipotekinėms paskoloms, užtikrintoms būsto vienetų hipoteka Suomijoje, pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsnio 2 dalies d punkto vi papunktį taikoma 15 procentų vidutinio rizikos koeficiento apatinė riba.“;

               2.

               Priedas pakeičiamas šios rekomendacijos priedu.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2018 m. sausio 8 d.

         Francesco MAZZAFERRO

            ESRV bendrosios valdybos vardu ESRV sekretoriato vadovas

      (1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

      (2)  OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

      (3)  OL C 58, 2011 2 24, p. 4.

      (4)  2015 m. gruodžio 15 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2015/2 dėl makroprudencinės politikos priemonių tarptautinio poveikio vertinimo ir savanoriško abipusiškumo (OL C 97, 2016 3 12, p. 9).

      (5)  2017 m. spalio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2017/4, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija ESRV/2015/2 dėl makroprudencinės politikos priemonių tarptautinio poveikio vertinimo ir savanoriško abipusiškumo (OL C 431, 2017 12 15, p. 1).

      (6)  2015 m. gruodžio 16 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimas ESRV/2015/4 dėl koordinavimo sistemos, susijusios su atitinkamų institucijų pranešimu apie nacionalines makroprudencinės politikos priemones ir ESRV nuomonių ir rekomendacijų priėmimu, ir ESRV/2014/2 sprendimo panaikinimo (OL C 97, 2016 3 12, p. 28).

      (7)  2016 m. kovo 24 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/3, kuria iš dalies keičiama Rekomendadcija ESRV/2015/2 dėl makroprudencinės politikos priemonių tarptautinio poveikio vertinimo ir savanoriško abipusiškumo (OL C 153, 2016 4 29, p. 1).

      PRIEDAS

            „PRIEDAS

               Estija

                  Visų veiklos leidimus Estijoje turinčių kredito įstaigų vidaus pozicijoms taikoma 1 procento sisteminės rizikos rezervo norma pagal Direktyvos 2013/36/ES 133 straipsnį

            I.   Priemonės aprašymas

                        1.

                        Estijos priemonė yra visų veiklos leidimus Estijoje turinčių kredito įstaigų vidaus pozicijoms taikoma 1 procento sisteminės rizikos rezervo norma pagal Direktyvos 2013/36/ES 133 straipsnį.

                  II.   Abipusiškumas

                        2.

                        Valstybėms narėms nacionalinėje teisėje įgyvendinus Direktyvos 2013/36/ES 134 straipsnį, atitinkamoms institucijoms rekomenduojama abipusiškai taikyti Estijos priemonę vidaus veiklos leidimus turinčių įstaigų Estijoje esančioms pozicijoms pagal Direktyvos 2013/36/ES 134 straipsnio 1 dalį. Šioje dalyje taikomas C rekomendacijos 3 dalyje nurodytas terminas.

                        3.

                        Jei valstybės narės nacionalinėje teisėje neįgyvendino Direktyvos 2013/36/ES 134 straipsnio, atitinkamoms institucijoms rekomenduojama abipusiškai taikyti Estijos priemonę vidaus veiklos leidimus turinčių įstaigų Estijoje esančioms pozicijoms pagal C rekomendacijos 2 dalį. Atitinkamoms institucijoms rekomenduojama per šešis mėnesius priimti tapačią priemonę.

               Suomija

                  Vidaus reitingais pagrįstą (IRB) metodą taikančių kredito įstaigų (toliau – IRB kredito įstaigos) hipotekinėms paskoloms, užtikrintoms būsto vienetų hipoteka Suomijoje, pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsnio 2 dalies d punkto vi papunktį konkrečiai kredito įstaigai taikoma vidutinio rizikos koeficiento minimali 15 % riba

            I.   Priemonės aprašymas

                        1.

                        Suomijos priemonė yra IRB kredito įstaigų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto hipotekinių paskolų, užtikrintų būsto vienetų hipoteka Suomijoje, portfeliui pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsnio 2 dalies d punkto vi papunktį konkrečiai kredito įstaigai taikoma vidutinio rizikos koeficiento minimali 15 % riba.

                        2.

                        Šią priemonę papildo 1 mlrd. EUR reikšmingumo riba gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto hipotekinių paskolų rinkos pozicijų Suomijoje, kaip orientyras abipusiškumą taikančioms valstybėms narėms dėl galimo de minimis principo taikymo.

                  II.   Abipusiškumas

                        3.

                        Pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsnio 5 dalį atitinkamoms valstybių narių institucijoms rekomenduojama pripažinti Suomijos priemonę ir taikyti ją IRB kredito įstaigų mažmeninių hipotekos paskolų, užtikrintų būsto vienetais Suomijoje, kurias išdavė filialai, esantys ir veiklos leidimą gavę Suomijoje, portfeliams. Šioje dalyje taikomas C rekomendacijos 3 dalyje nurodytas terminas.

                        4.

                        Atitinkamoms institucijoms taip pat rekomenduojama pripažinti Suomijos priemonę ir taikyti ją IRB kredito įstaigų mažmeninių hipotekos paskolų, užtikrintų būsto vienetais Suomijoje, kurias tiesiogiai tarpvalstybiniu mastu suteikė kredito įstaigos, įsteigtos jų atitinkamose jurisdikcijose, portfeliams. Šioje dalyje taikomas C rekomendacijos 3 dalyje nurodytas terminas.

                        5.

                        Vadovaujantis C rekomendacijos 2 dalimi, atitinkamoms institucijoms rekomenduojama pasikonsultavus su ESRV taikyti makroprudencinės politikos priemonę, kurią galima įgyvendinti jų jurisdikcijoje ir kurios poveikis panašiausias į pirmiau nurodyto abipusiškumo, taip pat priimti Direktyvos 2013/36/ES VII antraštinės dalies 2 skyriaus IV skirsnyje nustatytas priežiūros priemones ir įgaliojimus. Atitinkamoms institucijoms rekomenduojama per keturis mėnesius priimti tapačią priemonę.

                        6.

                        Jei nėra kitose valstybėse narėse leidimą veikti turinčių IRB kredito įstaigų, turinčių filialus Suomijoje arba teikiančių finansines paslaugas tiesiogiai Suomijoje, kurių pozicijos Suomijos hipotekos rinkoje yra 1 mlrd. EUR arba daugiau, atitinkamos tų valstybių narių institucijos gali nuspręsti netaikyti priemonės abipusiškai, kaip numatyta Rekomendacijos ESRV/2015/2 2.2.1 dalyje. Šiuo atveju atitinkamos institucijos turėtų stebėti pozicijų reikšmingumą ir joms rekomenduojama abipusiškai taikyti priemonę, kai IRB kredito įstaiga viršija 1 mlrd. EUR reikšmingumo ribą.

                  III.   Reikšmingumo riba

                        7.

                        Vadovaujantis Rekomendacijos ESRV/2015/2 2.2.1 dalimi, atitinkamos valstybės narės institucijos gali taikyti išimtį atskiroms IRB kredito įstaigoms, jei jos turi nereikšmingas mažmeninių hipotekos paskolų, užtikrintų būsto vienetais Suomijoje, pozicijas, mažesnes už 1 mlrd. EUR reikšmingumo ribą. Šiuo atveju atitinkamos institucijos turėtų stebėti pozicijų reikšmingumą ir joms rekomenduojama abipusiškai taikyti priemonę, kai IRB kredito įstaiga viršija 1 mlrd. EUR reikšmingumo ribą.“


title: 2018 m. vasario 14 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2018/234, kaip 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose iškelti Europos aspektą ir padaryti juos dar sklandesnius

text:
               17.2.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 45/40

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2018/234
   2018 m. vasario 14 d.
   kaip 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose iškelti Europos aspektą ir padaryti juos dar sklandesnius
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Europos Sąjungos sutarties 10 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad piliečiai Sąjungos lygiu yra tiesiogiai atstovaujami Europos Parlamente;

               (2)

               Europos Sąjungos sutarties 10 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad kiekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime ir kad sprendimai priimami kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių;

               (3)

               Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 7 dalyje nurodyta, kad siūlydama kandidatą į Europos Komisijos pirmininkus Europos Vadovų Taryba turi atsižvelgti į Europos Parlamento rinkimus;

               (4)

               siekiant rinkimuose į Europos Parlamentą iškelti Europos aspektą ir padaryti juos dar sklandesnius, būtina likus pakankamai laiko iki 2019 m. rinkimų atnaujinti ir papildyti kai kuriuos Komisijos rekomendacijos 2013/142/ES (1) elementus;

               (5)

               didinti ES demokratinį teisėtumą ir užtikrinti piliečių dalyvavimą Europos lygmens politiniame gyvenime nepaprastai svarbu. Piliečiai būtų labiau pasirengę balsuoti Europos Parlamento rinkimuose, jei geriau suvoktų ES politikos poveikį jų kasdieniam gyvenimui ir tikėtų, kad gali pasisakyti dėl svarbiausių Sąjungos pasirinkimų, tokių kaip ES institucijų vadovų atranka ir būsimų Sąjungos prioritetų nustatymas;

               (6)

               poreikis didinti atskaitomybę ir skaidrumą turi įtakos ir Komisijai. Komisija peržiūrėjo Komisijos narių elgesio kodeksą (2). Naujasis kodeksas leidžia Komisijos nariams tapti kandidatais Europos Parlamento rinkimuose be būtinybės išeiti atostogų. Siekiant atsižvelgti į šį pokytį, peržiūrėtos atitinkamos Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių taisyklės (3);

               (7)

               politika, dėl kurios sprendimai priimami Europos lygmeniu, daro tiesioginę įtaką piliečių kasdieniam gyvenimui ir yra juntama vietos lygmeniu. Kad piliečiai galėtų apsispręsti Europos Parlamento rinkimuose, jiems reikia žinoti, ką atneša Europos lygmens permainos. Bendravimas su piliečiais Europos klausimais yra jiems paskata demokratiškai dalyvauti ES politikos formavimo procese. Nuo 2015 m. sausio mėn. šios sudėties Komisija surengė 478 piliečių dialogus visose valstybėse narėse, be kita ko, bendradarbiaudama su instituciniais partneriais, tokiais kaip Europos Parlamentas, nacionaliniai parlamentai, Regionų komitetas ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas. Nuo 2018 m. vasario mėn. iki 2019 m. gegužės 9 d. Komisija surengs ar padės surengti dar maždaug 500 dialogų, bendradarbiaudama su valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijomis, taip pat su Europos Parlamentu ir kitomis Europos institucijomis;

               (8)

               kelios valstybės narės paskelbė pasirengusios aktyviai įsitraukti į plataus pobūdžio viešas diskusijas dėl Europos ateities, ir tokie nacionaliniai dialogai jau vyksta kai kuriose valstybėse narėse. Bendraudamos su piliečiais visoje Europoje ir organizuodamos savo politinėms struktūroms ir praktikai būdingus viešus renginius, valstybės narės galėtų padėti jiems suvokti, koks svarbus jų balsas sprendžiant, kuri vizija geriausiai tinka Europos projektui tęsti. Tokie renginiai turėtų vykti nuo Vadovų susitikimo 2018 m. vasario 23 d. iki 2019 m. gegužės 9 d. aukščiausiojo lygio susitikimo Sibiu, vyksiančio prieš pat Europos Parlamento rinkimus, kuriame valstybių ar Vyriausybių vadovai, tikimasi, padarys išvadas dėl tolesnių Sąjungos veiksmų;

               (9)

               ugdant Europos politinį sąmoningumą, skatinant rinkėjų aktyvumą ir reiškiant Sąjungos piliečių valią nepaprastai svarbus Europos politinių partijų vaidmuo. Jis galėtų įgyti dar daugiau svorio, jei ateinančiais mėnesiais Europos politinės partijos bendrautų su joms priklausančiomis nacionalinėmis partijomis bei pilietine visuomene ir padėtų suvokti su Europos ateitimi susijusius pasirinkimus ir atstovaujamų piliečių interesus;

               (10)

               2014 m. Europos Parlamento rinkimuose pirmą kartą taikyta pagrindinių kandidatų į Komisijos pirmininko pareigas (Spitzenkandidaten) sistema;

               (11)

               šis procesas padėjo padidinti Sąjungos veiksmingumą ir dviem pamatinėmis taisyklėmis – tiesioginiu atstovavimu piliečiams Europos Parlamente ir netiesioginiu atstovavimu jiems per valstybių narių Vyriausybes Europos Vadovų Taryboje ir Taryboje – pagrįstą demokratinį teisėtumą. Jis taip pat prisidėjo prie didesnės Komisijos atskaitomybės, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 7 dalyje. Procesas galėtų būti tęsiamas ir tobulinamas artėjant 2019 m. rinkimams į Europos Parlamentą;

               (12)

               Europos ir nacionalinės partijos turėtų gerokai prieš rinkimų agitacijos kampanijos pradžią, geriausia iki 2018 m. pabaigos, paskelbti, kurį kandidatą į Komisijos pirmininko pareigas jos remia, ir, geriausiai 2019 m. pradžioje, paties kandidato programą. Taip atsirastų skaidresnis ryšys tarp Sąjungos piliečio individualaus balso už politinę partiją Europos Parlamento rinkimuose, tos partijos remiamo kandidato į Komisijos pirmininko pareigas ir kandidato vizijos dėl Europos ateities;

               (13)

               pagrindinius kandidatus išsirinkdamos atvirai, įtraukiai ir skaidriai, pavyzdžiui, pirminiuose rinkimuose, Europos politinės partijos ir joms priklausančios nacionalinės partijos šį procesą dar labiau sutvirtintų. Be to, tai padėtų labiau patraukti dėmesį ir mobilizuoti rinkėjus;

               (14)

               Europos Sąjungos sutarties 10 straipsnio 4 dalyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 12 straipsnio 2 dalyje Europos politinėms partijoms skirtas labai svarbus vaidmuo. Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statutas ir finansavimas reglamentuojami Europos lygmeniu. Siekdama Europos politinių partijų skaidrumo, tikrinimo ir demokratinės atskaitomybės Komisija pasiūlė pakeisti atitinkamas taisykles iki 2019 m. Europos Parlamento rinkimų (4). Visų pirma, galimybė gauti Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansavimą atsivertų tik tada, kai su Europos politine partija susijusios partijos paskelbtų jos programą ir logotipą. Piliečiams turėtų būti iš anksto suteikta aiški aktuali informacija, kad jie suprastų, kokį poveikį Europos partijoms daro jų balsai. Nacionalinių partijų renginiai, tokie kaip kongresai, ir jų rinkimų agitacijos kampanijos yra tinkamos ir veiksmingos priemonės, kurios irgi padeda atskleisti ir išryškinti jų sąsajas su Europos politinėmis partijomis;

               (15)

               Europos Parlamento rinkimų agitacijos kampanijas pradėjus gerokai anksčiau negu praeityje ir, artėjant kampanijai, dalyvaujančioms nacionalinėms partijoms pranešus, su kuriomis Europos partijomis jos susijusios, galėtų labiau išryškėti šių rinkimų Europos aspektas;

               (16)

               artėjant kampanijos pradžiai, geriausiai tada, kai skelbs savo kandidatus į Komisijos pirmininko pareigas, Europos politinės partijos raginamos nurodyti, atsižvelgiant į nacionalinių partijų politinių konsteliacijų ypatumus valstybėse narėse, prie kurios frakcijos jos ketina prisijungti Europos Parlamente arba kokią Europos Parlamento frakciją jos ketina sukurti per naują jo kadenciją. Taip nacionalinių partijų, Europos politinių partijų ir Europos Parlamento frakcijų sąsaja taptų dar skaidresnė;

               (17)

               skatindamos ir padėdamos informuoti rinkėjus apie nacionalinių partijų ir Europos politinių partijų sąsajas per Europos Parlamento rinkimų agitacijos kampanijas ir, kai įmanoma, taip pat šių rinkimų balsavimo biuleteniuose, valstybės narės padidintų Europos politinių partijų ir jų siūlomų platformų matomumą visame Europos Parlamento rinkimų procese;

               (18)

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 22 straipsnio 2 dalyje teigiama, kad Sąjungos piliečiai turi teisę balsuoti ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus valstybėje narėje, kurioje pasirinko gyventi, o Tarybos direktyvoje 93/109/EB (5) nustatytos išsamios priemonės Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus;

               (19)

               siekiant paskatinti piliečius dalyvauti Europos Parlamento rinkimuose ir išryškinti šių rinkimų Europos aspektą, raginama stengtis nustatyti ir plačiau taikyti valstybėms narėms rengiant ir administruojant šiuos rinkimus sukauptą geriausią praktiką ir įgyvendintas priemones, įskaitant su kitoje valstybėje narėje gyvenančių Europos piliečių teise balsuoti susijusias priemones ir mažiau atstovaujamų grupių, įskaitant neįgaliuosius, raginimą naudotis rinkimų teise;

               (20)

               atsižvelgiant į pastarojo meto rinkimuose ir kampanijose kilusias kibernetinių atakų ir dezinformacijos grėsmes rinkimų procesui, reikėtų skatinti valstybes nares dalytis su panašiais klausimais susijusia patirtimi;

               (21)

               valstybėms narėms ir Europos bei nacionalinėms politinėms partijoms tenka ypatinga atsakomybė už didesnį Europos Parlamento rinkimų demokratiškumą ir sklandumą,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

      Europos piliečių įtraukimas į diskusijas Europos klausimais artėjant Europos Parlamento rinkimams

               1.

               Nuo Vadovų susitikimo 2018 m. vasario 23 d. valstybės narės turėtų organizuoti, atsižvelgdamos į savo nacionalines politines struktūras ir praktiką, viešus renginius, kuriuose įtrauktų piliečius į viešas diskusijas Europos Sąjungos ir Europos ateities klausimais. Šie vieši renginiai turėtų būti organizuojami iki 2019 m. gegužės 9 d. Vadovų susitikimo Sibiu, vyksiančio prieš pat rinkimus į Europos Parlamentą.
               Tuo pačiu laikotarpiu Europos politinės partijos ir nacionalinės partijos turėtų padėti piliečiams suvokti probleminius Sąjungos lygmens klausimus ir informuoti, kaip juos ketina spręsti per artėjančią kadenciją.

      Parama kandidatui į Europos Komisijos pirmininko pareigas

               2.

               Likus pakankamai laiko prieš Europos Parlamento rinkimus, geriausia iki 2018 m. pabaigos, kiekviena Europos politinė partija turėtų paskelbti, kurį kandidatą į Komisijos pirmininko pareigas ji remia. Jos taip pat turėtų paskelbti paties kandidato politinę programą, geriausia 2019 m. pradžioje.
               Europos politinės partijos ir joms priklausančios nacionalinės partijos raginamos atrinkti savo pagrindinius kandidatus atvirai, įtraukiai ir skaidriai.
               Nacionalinės politinės partijos turėtų užtikrinti, kad skleisdamos su Europos Parlamento rinkimais susijusią savo politinę informaciją, taip pat ir per politines transliacijas, jos kartu informuotų piliečius apie remiamą kandidatą į Komisijos pirmininko pareigas ir jo programą.

      Rinkėjų informavimas apie nacionalinių partijų ir Europos politinių partijų sąsajas

               3.

               Europos Parlamento rinkimuose dalyvaujančios nacionalinės politinės partijos turėtų, atsižvelgdamos į nacionalinių partijų politinių konsteliacijų ypatumus valstybėse narėse, iš anksto prieš tuos rinkimus, neprasidėjus rinkimų agitacijos kampanijai, viešai paskelbti, ar jos susijusios su kuria nors Europos politine partija, jei taip, su kuria, ir kurį pagrindinį kandidatą jos remia.
               Nacionalinės politinės partijos turėtų kiek įmanoma aiškiau pateikti šią informaciją, įskaitant, kai tinka, Europos politinės partijos logotipą, visoje kampanijos medžiagoje, pranešimuose ir politinėse transliacijose.
               artėjant kampanijos pradžiai, geriausiai tada, kai skelbs savo kandidatus į Komisijos pirmininko pareigas, Europos politinės partijos raginamos nurodyti, prie kurios frakcijos jos ketina prisijungti Europos Parlamente arba kokią Europos Parlamento frakciją jos ketina sukurti per naują jo kadenciją.

      Rinkėjų informavimo apie nacionalinių partijų ir Europos politinių partijų sąsajas skatinimas ir sąlygų tam sudarymas

               4.

               Valstybės narės turėtų skatinti ir padėti teikti informaciją rinkėjams apie nacionalinių partijų ir Europos politinių partijų sąsajas ir jų pagrindinius kandidatus prieš ir per Europos Parlamento rinkimus, pavyzdžiui, leisdamos ir skatindamos nurodyti tokią sąsają kampanijos medžiagoje, Europos partijoms priklausančių nacionalinių ir regioninių partijų interneto svetainėse ir, kai įmanoma, šių rinkimų balsavimo biuleteniuose.

      Sklandus organizavimas

               5.

               Kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos raginamos, Komisijai remiant, susitikti 2018 m. pavasarį ir pasidalyti geriausia praktika ir praktinėmis priemonėmis, kaip užtikrinti, kad kitoje valstybėje narėje gyvenantys Europos piliečiai galėtų pasinaudoti savo teise balsuoti toje valstybėje narėje, o mažiau atstovaujamos grupės, įskaitant neįgaliuosius, būtų paskatintos naudotis rinkimų teise, ir kaip apskritai didinti rinkimų demokratiškumą ir paskatinti aktyvų dalyvavimą juose.
               Kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos toliau raginamos nustatyti, remiantis valstybių narių patirtimi, geriausią rinkimų procesui kylančių kibernetinių atakų ir dezinformacijos grėsmių nustatymo, mažinimo ir valdymo praktiką.

      Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms ir Europos bei nacionalinėms politinėms partijoms.
      Priimta Briuselyje 2018 m. vasario 14 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  2013 m. kovo 12 d. Komisijos rekomendacija 2013/142/ES, kaip Europos Parlamento rinkimus padaryti dar demokratiškesnius ir sklandesnius (OL L 79, 2013 3 21, p. 29).

      (2)  2018 m. sausio 31 d. Komisijos sprendimas dėl Europos Komisijos narių elgesio kodekso (C(2018) 700 final).

      (3)  2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (2017/2233(ACI)).

      (4)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo, COM(2017) 481, 2017 m. rugsėjo 13 d.

      (5)  1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos direktyva 93/109/EB, nustatanti išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus (OL L 329, 1993 12 30, p. 34).


title: 2018 m. vasario 20 d. Tarybos rekomendacija dėl Europos Centrinio Banko pirmininko pavaduotojo skyrimo

text:
               22.2.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 67/1

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2018 m. vasario 20 d.
   dėl Europos Centrinio Banko pirmininko pavaduotojo skyrimo
   (2018/C 67/01)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 283 straipsnio 2 dalį ir 139 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Protokolą (Nr. 4) dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto, ypač į jo 11.2 straipsnį,
   EUROPOS VADOVŲ TARYBAI REKOMENDUOJA:
   Europos centrinio banko pirmininko pavaduotoju aštuonerių metų kadencijai nuo 2018 m. birželio 1 d. skirti Luis DE GUINDOS JURADO.

      Priimta Briuselyje 2018 m. vasario 20 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. GORANOV


title: 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto propagavimo

text:
               7.6.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 195/1

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2018 m. gegužės 22 d.
   dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto propagavimo
   (2018/C 195/01)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 165 ir 166 straipsnius,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               Sąjunga yra grindžiama šiomis Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nustatytomis bendromis vertybėmis ir bendraisiais principais: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, Sąjungos tikslas – išsaugoti ir skatinti savo vertybes.

               (2)

               šių vertybių įkvėptai Sąjungai pavyko suburti šalis, bendruomenes ir žmones į unikalų politinį projektą, užtikrinusį ilgiausią per Europos istoriją taiką, kuri savo ruožtu padėjo užtikrinti socialinį stabilumą ir ekonominį suklestėjimą. Bendros Sutartyje nustatytos vertybės, kuriomis vadovaujasi valstybės narės, pakloja bendrą pagrindą, kuris yra europinio gyvenimo būdo ir identiteto skiriamasis požymis, ir apibrėžia Sąjungos vietą pasaulinėje arenoje;

               (3)

               Sąjungai ir jos valstybėms narėms tenka spręsti pačias įvairiausias problemas, be kita ko, populizmo, ksenofobijos, nesantaiką kurstančio nacionalizmo, diskriminacijos, melagingų naujienų ir dezinformacijos sklaidos ir radikalizacijos, lemiančios smurtinį ekstremizmą, problemas. Šie reiškiniai gali kelti rimtą pavojų mūsų demokratijos pamatams, mažinti pasitikėjimą teisine valstybe ir demokratinėmis institucijomis, taip pat menkinti bendrą priklausymo Europos visuomenei jausmą;

               (4)

               dėl nepakankamų žinių apie Sąjungos ištakas, jos sukūrimo priežastis ir pagrindinius veikimo principus susidaro palankios sąlygos dezinformacijai ir trukdoma susidaryti pagrįstą nuomonę apie jos veiklą. Žinios apie Sąjungos ir jos valstybių narių įvairovę prisideda prie tarpusavio pagarbos, supratimo ir bendradarbiavimo valstybėse narėse ir tarp jų;

               (5)

               visų rūšių ir lygmenų švietimas, įskaitant pačių jauniausių ugdymą, atlieka svarbų vaidmenį propaguojant bendras vertybes. Jis padeda užtikrinti socialinę įtrauktį, nes palankios ir lygiateisės galimybės siekti tikslų suteikiamos kiekvienam vaikui. Jis taip pat suteikia galimybes išaugti aktyviais ir kritiškai mąstančiais piliečiais ir didina europinio identiteto supratimą;

               (6)

               2017 m. lapkričio mėn. Geteborgo susitikime, skirtame Vadovų darbotvarkei, Europos vadovai aptarė švietimo ir kultūros svarbą Europos ateičiai. Prie šių diskusijų Komisija prisidėjo pateikdama Europos švietimo erdvės viziją ir ji pasiūlė įvairių iniciatyvų komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“ (1), kuriame pažymėta, kad „stiprinti Europos tapatybę tebėra labai svarbu ir tam užtikrinti geriausios priemonės yra švietimas bei kultūra“;

               (7)

               po vadovų susitikimo Geteborge 2017 m. gruodžio 14 d. išvadose Europos Vadovų Taryba akcentavo, kad švietimas ir kultūra yra įtraukių ir darnių visuomenių kūrimo ir mūsų konkurencingumo išlaikymo pagrindas (2);

               (8)

               vienas iš Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos „ET 2020“ (3) tikslų – skatinti vienodas galimybes, socialinę sanglaudą ir aktyvų pilietiškumą – buvo nustatytas remiantis tuo, kad švietimu turėtų būti padedama puoselėti tarpkultūrines kompetencijas, demokratines vertybes ir pagarbą pagrindinėms teisėms, užkertamas kelias visų formų diskriminacijai ir rasizmui ir su jais kovojama, ugdomas vaikų, jaunimo ir suaugusių asmenų gebėjimas pozityviai bendrauti su bendraamžiais iš įvairių visuomenės sluoksnių;

               (9)

               į 2015 m. kovo 17 d. Europos švietimo ministrų priimtą Paryžiaus deklaraciją įtrauktas valstybių narių įsipareigojimas puoselėti bendras vertybes, ugdyti kritinį mąstymą ir gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, plėtoti įtraukų švietimą ir kultūrų dialogą. ES masto viešų konsultacijų (4) respondentų atsakymai aiškiai rodo, kad reikėtų plėtoti įtraukų švietimą. Vos 16 % respondentų laikėsi nuomonės, kad švietimo sistemos jau dabar užtikrina tokį švietimą; 95 % jų nurodė manantys, kad švietimas turėtų padėti jaunimui suprasti bendrų vertybių svarbą ir kad Sąjunga turėtų padėti valstybėms narėms siekti šio tikslo (98 %);

               (10)

               tinklo „Eurydice“ 2017 m. tyrimas „Pilietiškumo ugdymas Europos mokyklose“ parodė, kad pilietiškumo ugdymas šiuo metu yra ne vienos Europos šalies dėmesio centre. Vis dėlto beveik pusėje šalių pilietiškumo ugdymas kol kas nėra įtrauktas į pirminio mokytojų rengimo programas. Todėl reikia padėti mokytojams ir juos įgalinti imantis priemonių, kuriomis būtų kuriama atvira mokymosi kultūra bei aplinka ir kuriomis būtų padedama dirbti su įvairialypėms besimokančių asmenų grupėms, kad mokytojai galėtų ugdyti pilietines kompetencijas, pristatyti bendrą Europos paveldą, propaguoti bendras vertybes ir rodyti pavyzdį besimokantiems asmenims;

               (11)

               radikalėjimas, lemiantis smurtinį ekstremizmą, keliose valstybėse narėse tebėra didelė problema. Bendrų vertybių, kaip socialinės sanglaudos ir integracijos veiksnių, puoselėjimas, be kita ko, švietimo politikos priemonėmis, yra neatskiriama problemos sprendimo dalis. Siekdama paremti valstybių narių pastangas Europos Komisija 2017 m. liepos mėn. įsteigė aukšto lygio ekspertų grupę radikalizacijos klausimais (5), kuriai pavesta nustatyti pagalbines, be kita ko, švietimo srities, priemones;

               (12)

               naujausi PISA tyrimo rezultatai ir 2017 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis aiškiai rodo nelygybės švietimo srityje ir besimokančio asmens socialinės ir ekonominės padėties sąsają. PISA duomenys rodo, kad iš neturtingų namų ūkių kilę moksleiviai triskart dažniau mokosi prasčiau nei jų bendramoksliai iš labiau pasiturinčios aplinkos ir kad tikimybė, jog moksleiviai iš migrantų šeimų mokysis prastai, yra daugiau nei dukart didesnė. Siekiant užkirsti kelią jaunuolių marginalizacijai, labai svarbu turėti įtraukias ir teisingas švietimo sistemas, padedančias kurti glaudžią visuomenę, pakloti aktyvaus pilietiškumo pamatus ir didinti įsidarbinamumą;

               (13)

               Tarptautinės švietimo pasiekimų vertinimo asociacijos atliktame 2016 m. tarptautiniame pilietinio ir pilietiškumo ugdymo tyrime teigiama, kad nacionalinė ir europinė tapatybė gali teigiamai veikti viena kitą ir viena kitai neprieštarauja. Tyrimas taip pat parodė, kad daugiau pilietinių žinių turintys mokiniai taip pat yra linkę laikytis labiau tolerantiško požiūrio;

               (14)

               „Eurobarometro“ tyrimai rodo, kad žinios apie Sąjungą yra itin menkos. 2014 m. vykdytos nuomonių apklausos duomenimis, 44 % respondentų teigė, kad jų žinios apie Sąjungos veikimą yra ribotos, o 2011 m. tyrimas atskleidė, kad santykinė dauguma respondentų laikė, kad jie yra nepakankamai informuoti apie Europos Sąjungą. Tas pats tyrimas taip pat parodė, kad trečdalis žmonių nežino, kiek tiksliai valstybių narių turi Sąjunga. 2017 m. „Eurobarometro“ apklausa atskleidė, jog 89 % jaunų europiečių sutinka, kad nacionalinės Vyriausybės turėtų stiprinti švietimą mokyklose apie jų, kaip Sąjungos piliečių, teises ir pareigas. Galiausiai, naujausio „Eurobarometro“ tyrimo rezultatai aiškiai rodo, kad 35 % respondentų mano, jog palyginami švietimo standartai būtų labai naudingi Europos ateičiai;

               (15)

               atsižvelgiant į tai, labai svarbu, kad valstybės narės dėtų dar daugiau pastangų toliau įgyvendinti visus 2015 m. Paryžiaus deklaracijos tikslus. Labai svarbu toliau propaguoti bendras vertybes, kaip sanglaudos ir įtraukties veiksnius, taip pat siekti visuose švietimo lygmenyse puoselėti dalyvaujamąją mokymosi aplinką, gerinti mokytojų rengimą pilietiškumo ir įvairovės temomis, ugdyti visų besimokančių asmenų gebėjimus naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinį mąstymą;

               (16)

               norint sukurti darnesnę visuomenę, būtina užtikrinti veiksmingą vienodą prieigą prie kokybiško įtraukaus švietimo visiems besimokantiems asmenims, įskaitant migrantų kilmės asmenis, asmenis, esančius nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje, specialiųjų poreikių turinčius asmenis ir asmenis su negalia, vadovaujantis Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija. Siekdamos šios tikslo valstybės narės galėtų pasinaudoti esamomis Sąjungos priemonėmis, visų pirma „Erasmus+“, Europos struktūriniais ir investicijų fondais, programomis „Kūrybiška Europa“ ir „Europa piliečiams“, Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, Europos solidarumo korpusu, programa „Horizontas 2020“, taip pat Europos specialiojo ugdymo plėtros agentūros rekomendacijomis ir žiniomis;

               (17)

               programa „Erasmus+“ įrodė, kad judumas ir tarpvalstybiniai ryšiai yra veiksmingas europinio identiteto formavimo būdas. Būtina užtikrinti, kad pagal šią programą būtų suteikta vienodų galimybių visų kategorijų besimokantiems asmenims visoje Europoje, visų pirma rengiant tarpvalstybinius mokyklų mainus. Virtualusis judumas (pirmiausia per tinklą „eTwinning“) – puiki galimybė moksleiviams užmegzti tiesioginius ryšius, todėl ateinančiais metais šia priemone reikėtų pasinaudoti didesniu mastu, derinant su fiziniu judumu;

               (18)

               diegiant europinį mokymo aspektą turėtų būti siekiama padėti besimokantiems asmenims patirti visą europinio identiteto įvairovę ir sustiprinti pozityvų ir įtraukų priklausymo Europos visuomenei jausmą, taip papildant vietos, regioninę, nacionalinę tapatybę ir tradicijas. Tai taip pat svarbu norint propaguoti geresnį supratimą apie Sąjungą ir jos valstybes nares;

               (19)

               ši rekomendacija visapusiškai atitinka subsidiarumo bei proporcingumo principus. Jos turinys nedaro poveikio esamoms nacionalinėms šių sričių, visų pirma nacionalinio pilietinio ugdymo, iniciatyvoms,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

      Valstybės narės turėtų:

      Bendrų vertybių propagavimas

               1.

               Aktyviau propaguoti Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas bendras vertybes nuo ankstyvo amžiaus visų lygmenų ir visų rūšių visą gyvenimą trunkančio švietimo ir mokymo veikloje, kad būtų sustiprinta socialinė sanglauda ir bendras pozityvus ir įtraukus priklausymo jausmas vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis.

               2.

               Toliau įgyvendinti Paryžiaus deklaracija prisiimtus įsipareigojimus, visų pirma šiomis priemonėmis:

                           a)

                           propaguojant aktyvaus pilietiškumo ugdymą ir etikos mokymą ir puoselėjant atvirų diskusijų klasėje aplinką, taip siekiant išugdyti tolerantišką ir demokratišką požiūrį, taip pat socialines, pilietiškumo ir tarpkultūrines kompetencijas;

                           b)

                           ugdant kritinį mąstymą ir gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, visų pirma internetu ir socialine žiniasklaida, kad didėtų informuotumas apie pavojus, susijusius su informacijos šaltinių patikimumu, ir būtų gebama vadovautis sveika nuovoka;

                           c)

                           pasinaudojant esamomis sistemomis arba, kai būtina, sukuriant naujas sistemas, kurios mokyklose skatintų aktyvų mokytojų, tėvų, moksleivių ir platesnės bendruomenės dalyvavimą, ir

                           d)

                           teikiant jaunimui daugiau demokratinio dalyvavimo ir aktyvaus, kritiniu mąstymu grindžiamo bei atsakingo dalyvavimo bendruomenės gyvenime galimybių;

               3.

               Veiksmingai naudotis turimomis pilietiškumo ugdymo skatinimo priemonėmis, pavyzdžiui, Europos Tarybos parengtu Kompetencijų demokratinei kultūrai modeliu.

      Įtraukaus švietimo užtikrinimas

               4.

               Remti visų besimokančių asmenų įtraukų švietimą, visų pirma:

                           a)

                           visiems besimokantiems asmenis užtikrinant kokybišką švietimą nuo ankstyvosios vaikystės ir visą gyvenimą;

                           b)

                           teikiant reikiamą ir prie konkrečių poreikių pritaikytą paramą visiems besimokantiems asmenims, įskaitant esančius nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje, migrantų kilmės, specialiųjų poreikių turinčius ir pačius talentingiausius besimokančius asmenis;

                           c)

                           sudarant palankesnes sąlygas pereiti iš vienos švietimo trajektorijos ir lygmens į kitą ir užtikrinant adekvatų švietimo ir profesinį orientavimą.

               5.

               Veiksmingai, savanorišku pagrindu naudotis Europos specialiojo ugdymo plėtros agentūra įgyvendinant ir stebint sėkmingai švietimo sistemose taikomus įtraukius metodus.

      Europinio mokymo aspekto propagavimas

               6.

               Propaguoti europinį mokymo aspektą skatinant:

                           a)

                           Europos konteksto ir bendro paveldo bei bendrų vertybių supratimą ir informuotumą apie Sąjungos ir Sąjungos valstybių narių socialinę, kultūrinę bei istorinę vienybę bei įvairovę;

                           b)

                           Sąjungos ištakų, vertybių ir veikimo išmanymą;

                           c)

                           moksleivių ir mokytojų dalyvavimą tinklo „eTwinning“, tarpvalstybinio judumo veikloje ir tarptautiniuose projektuose, visų pirma skirtuose mokykloms;

                           d)

                           plačiajai visuomenei skirtus projektus, kuriais mokymosi aplinkoje didinamas informuotumas ir gerinamas supratimas apie Europos Sąjungą, visų pirma tiesioginio bendravimo su jaunimu priemonėmis, pavyzdžiui, kasmet mokymosi įstaigose savanorišku pagrindu pažymint Europos Sąjungos dieną.

      Remti švietimo specialistus ir mokymą

               7.

               Sudaryti sąlygas švietimo specialistams puoselėti bendras vertybes ir užtikrinti įtraukų švietimą:

                           a)

                           imantis priemonių, kuriomis švietimo specialistai įgalinami perteikti bendras vertybes ir kuriomis skatinamas aktyvus pilietiškumas, drauge ugdant priklausymo jausmą, ir reaguojant į įvairius besimokančių asmenų poreikius ir

                           b)

                           skatinant švietimo specialistų pirminį rengimą ir tęstinį mokymą, mainus ir tarpusavio mokymosi bei tarpusavio konsultavimo veiklą, taip pat jų orientavimo ir mentorystės veiklą.

      Įgyvendinimo priemonės

               8.

               Peržiūrėti ir prireikus tobulinti esamą politiką ir praktiką švietimo, mokymo ir neformaliojo mokymosi srityje, kad būtų galima įgyvendinti šias rekomendacijas.

               9.

               Naudojantis turimais duomenimis arba, jei būtina, surinkus naujus duomenis, nustatyti poreikius ir aktyvinti visuomenės dalyvavimą, kad būtų tobulinamas įrodymais grindžiamas politikos, skirtos socialiniams ir pilietiniams švietimo ir mokymo aspektams, formavimas.

               10.

               Toliau bendradarbiauti švietimo ir mokymo, jaunimo, sporto ir kultūros srityse pagal ES strateginio bendradarbiavimo sistemas vykdant tarpusavio mokymosi, tarpusavio konsultavimo veiklą ir keičiantis gerosios patirties pavyzdžiais, siekiant propaguoti bendras vertybes.

               11.

               Siekiant įgyvendinti šias rekomendacijas veiksmingai naudotis ES finansavimo priemonėmis, visų pirma programa „Erasmus+“, Europos struktūriniais ir investicijų fondais, programomis „Kūrybiška Europa“ ir „Europa piliečiams“, Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa ir programa „Horizontas 2020“.

         PALANKIAI VERTINA KOMISIJOS KETINIMĄ:

               12.

               Remti valstybių narių veiklą, vykdomą įgyvendinant šios rekomendacijos nuostatas, naudojantis turimais mechanizmais ir finansavimo priemonėmis, kaip antai programa „Erasmus+“, visų pirma naudojantis judumo mokymosi tikslais priemonėmis visuose švietimo lygmenyse, daugiausiai dėmesio skiriant mokykloms, tarptautiniams projektams, tinklui „eTwinning“ ir programos „Jean Monnet“ veiklai.

               13.

               Remti nacionalines ir regionines politikos reformas ir praktikos tobulinimą įgyvendinant Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą („ET 2020“) ir ją pakeisiančias programas.

               14.

               Kai būtina, parengti ir reguliariai peržiūrėti politikams ir specialistams skirtas praktines etalonines priemones ir orientacinius dokumentus, remti mokslinius tyrimus ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, kad būtų tenkinamas žinių poreikis.

               15.

               Stebėti ir vertinti veiksmus, kurių imtasi įgyvendinant šią rekomendaciją, visų pirma pagal programą „ET 2020“, be kita ko, Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenyje.

      Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         K. VALCHEV

      (1)  Dok. COM(2017) 673 final.

      (2)  Dok. EUCO 19/1/17 REV 1.

      (3)  2015 m. Tarybos ir Komisijos Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) įgyvendinimo bendra ataskaita „Nauji Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje prioritetai“ (OL C 417, 2015 12 15, p. 25).

      (4)  Dok. SWD(2018)13 final.

      (5)  2017 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimas, kuriuo įsteigiama aukšto lygio Komisijos ekspertų grupė radikalizacijos klausimais. (OL C 252, 2017 8 3, p. 3).


title: 2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Vengrijoje

text:
               27.6.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 223/1

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2018 m. birželio 22 d.
   dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Vengrijoje
   (2018/C 223/01)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   kadangi:

               (1)

               pagal Sutarties 121 straipsnį valstybės narės turi siekti užtikrinti patikimus valstybės finansus vidutiniu laikotarpiu, koordinuodamos ekonominę politiką ir vykdydamos daugiašalę priežiūrą, kad išvengtų perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (2)

               Stabilumo ir augimo pakto (SGP) pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir sparčiam bei tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;

               (3)

               2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Vengrijai 2017 m. užtikrinti 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą, nebent vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas mažesnėmis pastangomis (2);

               (4)

               remiantis Komisijos 2018 m. pavasario prognoze ir Eurostato patvirtintais 2017 m. rezultatų duomenimis, valdžios sektoriaus išlaidų, atėmus diskrecines pajamų priemones ir vienkartines priemones, augimas 2017 m. gerokai viršijo taikomą išlaidų kriterijaus rodiklį ir rodo didelį nukrypimą nuo reikalaujamo struktūrinio koregavimo (t. y. 2,4 % BVP nukrypimas). 2017 m. struktūrinis balansas nuo –1,8 % potencialaus BVP pozicijos 2016 m. pablogėjo iki –3,1 % BVP ir taip pat rodo didelį nukrypimą (t. y. 1,4 % BVP nukrypimas). Bendras vertinimas parodė, kad išlaidų kriterijų neigiamai paveikė trys elementai, t. y. per žemas vidutinio laikotarpio potencialus augimas ir BVP defliatorius, kuriuo grindžiamas išlaidų kriterijus, taip pat nuolatinių pajamų poveikis. Atlikus koregavimą, atsižvelgiant į šiuos veiksnius, atrodo, kad išlaidų kriterijus tinkamai atspindi fiskalines pastangas ir rodo didelį nukrypimą. Šią išvadą patvirtina struktūrinio balanso kriterijaus vertinimas, kuris, atsižvelgus į mažėjančių palūkanų išlaidų, investicijų kintamumo ir nenumatytų pajamų poveikį, vis dar rodo didelį nukrypimą. Todėl, remiantis bendru vertinimu, galima daryti išvadą, kad pastebėtas nukrypimas nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2017 m. yra didelis;

               (5)

               atlikusi bendrą vertinimą, 2018 m. gegužės 23 d. Komisija laikėsi nuomonės, kad Vengrijoje egzistuoja didelis pastebėtas nukrypimas nuo koregavimo plano, siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ir pateikė įspėjimą Vengrijai pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1466/97 10 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą;

               (6)

               pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą per mėnesį nuo įspėjimo priėmimo dienos Taryba atitinkamai valstybei narei turi pateikti rekomendaciją imtis būtinų politikos priemonių. Reglamente (EB) Nr. 1466/97 numatyta, kad rekomendacijoje valstybei narei bus nustatytas ne ilgesnis kaip penkių mėnesių terminas nukrypimui ištaisyti. Tuo remiantis tikslinga nustatyti 2018 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio Vengrija turi ištaisyti nukrypimą. Iki to termino Vengrija turėtų pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją;

               (7)

               apskaičiuota, kad Vengrijos struktūrinis balansas 2017 m. 1,6 % BVP nukrypo nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, t. y. –1,5 % BVP struktūrinio deficito. Remiantis Komisijos 2018 m. pavasario prognozėje pateiktomis gamybos apimties atotrūkio projekcijomis, Vengrijoje 2018 m. yra geros ekonominės sąlygos. Vengrijos valdžios sektoriaus skolos santykis viršija 60 % BVP ribą. Minimalios reikalaujamos struktūrinės pastangos, kurios nustatytos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir bendrai sutartą koregavimo matricą pagal SGP ir kuriomis atsižvelgiama į vyraujančias ekonomines aplinkybes ir tvarumo problemas, 2018 m. sudaro ne mažiau kaip 1 % BVP. Komisijos 2018 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2018 m. struktūrinis balansas dar pablogės 0,5 % BVP. Todėl, siekiant užtikrinti 1 % BVP minimalų struktūrinį pagerėjimą 2018 m., reikia priimti priemones, kurių bendras poveikis būtų 1,5 % BVP, palyginti su Komisijos 2018 m. pavasario prognozėje pateiktu, šiai dienai numatytu atskaitos scenarijumi. Turint omenyje dideles reikalaujamas struktūrinio konsolidavimo pastangas, nustatytas, atsižvelgiant į minimalaus koregavimo reikalavimą, jokio papildomo koregavimo, kuris viršytų minimalų 1 % BVP reikalavimą, neturėtų būti reikalaujama;

               (8)

               2018 m. reikalaujamas struktūrinio balanso pagerėjimas 1 % BVP atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalų augimą, 2018 m. neviršijantį 2,8 %;

               (9)

               šią rekomendaciją tikslinga paskelbti viešai;

               (10)

               kad pasiektų rekomenduojamus biudžeto tikslus, Vengrija turi priimti ir griežtai įgyvendinti būtinas priemones ir atidžiai stebėti einamųjų išlaidų raidą,

         REKOMENDUOJA VENGRIJAI:

               1.

               2018 m. sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 2,8 %, o tai atitiktų 1 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, ir taip valstybė narė laikytųsi tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

               2.

               visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti; biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu;

               3.

               iki 2018 m. spalio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją; ataskaitoje turėtų būti nurodytos pakankamai konkretizuotos priemonės, apie kurias paskelbta patikima informacija, įskaitant kiekvienos iš jų poveikį biudžetui, taip pat atnaujintos ir išsamios 2018 m. biudžeto projekcijos.

      Ši rekomendacija skirta Vengrijai.
      Priimta Liuksemburge 2018 m. birželio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. GORANOV

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Vengrijos konvergencijos programos (OL C 299, 2016 8 18, p. 49).


title: 2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje

text:
               27.6.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 223/3

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2018 m. birželio 22 d.
   dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje
   (2018/C 223/02)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   kadangi:

               (1)

               pagal Sutarties 121 straipsnį valstybės narės turi siekti užtikrinti patikimus valstybės finansus vidutiniu laikotarpiu, koordinuodamos ekonominę politiką ir vykdydamos daugiašalę priežiūrą, kad išvengtų perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (2)

               Stabilumo ir augimo pakto (SGP) pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir sparčiam bei tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;

               (3)

               2017 m. birželio 16 d. Taryba rekomendavo (2) Rumunijai imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2017 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (3) nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o tai atitiktų 0,5 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, ir taip šalis laikytųsi tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. 2017 m. gruodžio 5 d. Taryba padarė išvadą, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendaciją. Tuo remdamasi, 2017 m. gruodžio 5 d. Taryba pateikė Rumunijai patikslintą rekomendaciją (4) imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2018 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o tai atitiktų 0,8 % BVP metinį struktūrinį koregavimą;

               (4)

               2017 m., remiantis Komisijos 2018 m. pavasario prognoze ir Eurostato patvirtintais 2017 m. rezultatų duomenimis, grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų augimas gerokai viršijo išlaidų kriterijų ir rodo gana didelį nukrypimą (t. y. 3,3 % BVP nukrypimas). Struktūrinis balansas nuo – 2,1 % BVP pozicijos 2016 m. pablogėjo iki – 3,3 % BVP ir taip pat rodo gana didelį nukrypimą nuo rekomenduojamo struktūrinio koregavimo (t. y. 1,7 % BVP nukrypimas). Struktūrinio balanso rodomo nukrypimo dydžiui neigiamą poveikį daro didesnis potencialaus BVP augimo įvertis, palyginti su vidutinio laikotarpio vidurkiu, kuriuo grindžiamas išlaidų kriterijus, taip pat viešųjų investicijų sumažėjimas, kurį išlaidų kriterijus išlygina. Nepaisant to skirtumo, abu rodikliai patvirtina didelį nukrypimą nuo SGP prevencinės dalies reikalavimų 2017 m.;

               (5)

               atlikusi bendrą vertinimą, 2018 m. gegužės 23 d. Komisija laikėsi nuomonės, kad Rumunijoje egzistuoja didelis pastebėtas nukrypimas nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ir pateikė įspėjimą Rumunijai pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1466/97 10 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą;

               (6)

               pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą per vieną mėnesį nuo įspėjimo priėmimo dienos Taryba atitinkamai valstybei narei turi pateikti rekomendaciją imtis būtinų politikos priemonių. Reglamente (EB) Nr. 1466/97 numatyta, kad rekomendacijoje valstybei narei bus nustatytas ne ilgesnis kaip penkių mėnesių terminas nukrypimui ištaisyti. Tuo remiantis tikslinga nustatyti 2018 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio Rumunija turi ištaisyti nukrypimą. Iki to termino Rumunija turėtų pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją;

               (7)

               remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognozėje pateiktomis gamybos apimties atotrūkio projekcijomis, Rumunijoje 2018 ir 2019 m. yra įprastos ekonominės sąlygos. Rumunijos valdžios sektoriaus skolos santykis neviršija 60 % BVP ribos. Nuo šiol minimalios reikalaujamos struktūrinės pastangos, kurios nustatytos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 ir bendrai sutartą koregavimo matricą pagal SGP ir kuriomis atsižvelgiama į vyraujančias ekonomines aplinkybes ir galimas tvarumo problemas, tiek 2018, tiek 2019 m. sudaro 0,5 % BVP;

               (8)

               2016 m. Rumunijos struktūrinis deficitas padidėjo 2,1 % BVP, o 2017 m. – 1,2 % BVP iki 3,3 % BVP 2017 m. Minimalaus koregavimo reikalavimą turėtų papildyti nuolatinės papildomos pastangos, būtinos, siekiant ištaisyti bendrą nukrypimą, kad Rumunija vėl laikytųsi tinkamo koregavimo plano po 2016 ir 2017 m. nukrypimų. Turint omenyje didelio pastebėto nukrypimo nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, mastą, atrodo tikslinga, kad papildomos pastangos sudarytų 0,3 % BVP; jos paspartins koregavimą, siekiant grįžti prie vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

               (9)

               tiek 2018, tiek 2019 m. reikalaujamas struktūrinio balanso pagerėjimas 0,8 % BVP atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalų augimą, 2018 m. neviršijantį 3,3 %, o 2019 m. – 5,1 %;

               (10)

               Komisijos 2018 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2018 m. struktūrinis balansas dar pablogės 0,4 % BVP, o 2019 m. dar 0,4 % BVP. Todėl, siekiant užtikrinti 0,8 % BVP struktūrinį pagerėjimą tiek 2018, tiek 2019 m., reikia priimti priemones, kurių bendras struktūrinis poveikis būtų 1,2 % BVP 2018 m., ir papildomas priemones, kurių struktūrinis poveikis būtų 1,2 % BVP 2019 m., palyginti su Komisijos 2018 m. pavasario prognozėje pateiktu, šiai dienai numatytu atskaitos scenarijumi;

               (11)

               Komisijos 2018 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2018 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,4 % BVP, o 2019 m. – 3,8 % BVP, t. y. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Reikalaujamas struktūrinis koregavimas taip pat atrodo tinkamas, siekiant užtikrinti, kad Rumunija 2018 ir 2019 m. su atsarga laikytųsi Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės;

               (12)

               kadangi nesiimta veiksmų pagal ankstesnes rekomendacijas ištaisyti didelį pastebėtą nukrypimą ir, esant rizikai, kad gali būti viršyta Sutartyje nustatyta 3 % BVP pamatinė vertė, būtina imtis skubių veiksmų, kad Rumunijos fiskalinė politika vėl būtų grindžiama atsargumo principu;

               (13)

               šią rekomendaciją tikslinga paskelbti viešai;

               (14)

               kad pasiektų rekomenduojamus biudžeto tikslus, Rumunija turi priimti ir griežtai įgyvendinti būtinas priemones ir atidžiai stebėti einamųjų išlaidų raidą,

         REKOMENDUOJA RUMUNIJAI:

               1.

               imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2018 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o 2019 m. – 5,1 %, o tai kiekvienais metais atitiktų 0,8 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, ir taip šalis laikytųsi tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

               2.

               visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti; biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu;

               3.

               iki 2018 m. spalio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją; ataskaitoje turėtų būti nurodytos pakankamai konkretizuotos priemonės, apie kurias paskelbta patikima informacija, įskaitant kiekvienos iš jų poveikį biudžetui, taip pat atnaujintos ir išsamios 2018–2019 m. biudžeto projekcijos.

      Ši rekomendacija skirta Rumunijai.
      Priimta Liuksemburge 2018 m. birželio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. GORANOV

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 216, 2017 7 6, p. 1).

      (3)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas Sąjungos programų išlaidas ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje.

      (4)  2017 m. gruodžio 5 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 439, 2017 12 20, p. 1).


title: 2018 m. liepos 6 d. Europos Centrinio Banko rekomendacija, skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Banka Slovenije išorės auditoriaus (ECB/2018/18)

text:
               24.7.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 260/1

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
      2018 m. liepos 6 d.
      skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Banka Slovenije išorės auditoriaus
      (ECB/2018/18)
      (2018/C 260/01)
      EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

                  (2)

                  dabartinio Banka Slovenije išorės auditoriaus, Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o., įgaliojimai baigėsi po 2017 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2018 finansinių metų;

                  (3)

                     Banka Slovenije išorės auditoriumi 2018–2020 finansiniams metams pasirinko Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o.,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      Rekomenduojama Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o. skirti Banka Slovenije išorės auditoriumi 2018–2020 finansiniams metams.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2018 m. liepos 6 d.

               ECB Pirmininkas

            Mario DRAGHI