Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0570

Rekomendacija Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos pozicijos persvarstant Susitarimą dėl pinigų su Vatikano Miesto Valstybe  /* KOM/2009/0570 galutinis - CNB 2009/0158 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.10.16KOM(2009) 570 galutinis2009/0158 (CNB)RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos pozicijos persvarstant Susitarimą dėl pinigų su Vatikano Miesto ValstybeAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASSiekiant užtikrinti tvarkos, kurią prieš euro įvedimą taikė Monakas, San Marinas ir Vatikanas bei Prancūzija ir Italija, teisinį tęstinumą, buvo sudaryti Europos bendrijos ir Monako, San Marino ir Vatikano susitarimai dėl pinigų.Praėjus dešimčiai metų po to, kai euro pakeitė Monako, San Marino ir Vatikano naudotas Italijos ir Prancūzijos nacionalines valiutas, Taryba paragino Komisiją peržiūrėti susitarimų dėl pinigų veikimą[1]. Vertinimo rezultatai pateikti Komisijos komunikate dėl piniginių susitarimų su Monaku, San Marinu ir Vatikanu veikimo[2]. Komisija priėjo prie išvados, kad reikia iš dalies pakeisti dabartinius susitarimus dėl pinigų tam, kad būtų užtikrinti nuoseklesni Bendrijos ir susitarimus pasirašiusių šalių santykiai. Šiame rekomendacijos priimti Tarybos sprendimą projekte nustatoma Bendrijos pozicija persvarstant susitarimą su Vatikano Miesto Valstybe.Komisija siūlo persvarstyti ir iš dalies pakeisti toliau išdėstytas nuostatas.-  Tam tikrų EB teisės aktų perkėlimas į vidaus teisęPrievolės, kurias pagal atitinkamus susitarimus dėl pinigų su Bendrija turi Monakas, San Marinas ir Vatikanas, yra labai nevienodos. Susitarime dėl pinigų su Monako Kunigaikštyste nustatyta daugiausia prievolių. Kitaip nei susitarime su Monaku, susitarimuose su Vatikanu ir San Marinu nenumatyta jokia konkreti prievolė perkelti ES teisės aktus, kuriais reglamentuojama grynųjų eurų apsauga nuo klastojimo, ir nenustatyti bendradarbiavimo su Bendrija šioje srityje būdai. Siekiant sudaryti vienodas sąlygas ir užtikrinti tinkamą eurų banknotų ir monetų apsaugą nuo klastojimo, Vatikanas ir San Marinas turi taikyti atitinkamus Bendrijos teisės aktus.Kadangi Vatikane nėra tikro bankų sektoriaus, perkelti Bendrijos bankų ir finansų teisės aktų nereikia.-  Įgyvendinimo priežiūros tvarkaKitaip nei susitarime su Monaku, su Vatikanu ir San Marinu pasirašytuose susitarimuose įgyvendinimo priežiūros tvarka nenumatyta. Kadangi reguliariai oficialių įgyvendinimo priežiūros veiksmų nesiimama, Vatikanas ir San Marinas reguliariai nepraneša apie susitarimų įgyvendinimą, ir šios šalys nėra tinkamai informuojamos apie susitarimų taikymo srityse galiojančių teisės aktų pasikeitimus. Todėl Komisija siūlo įsteigti du naujus jungtinius komitetus (panašius į tą, kuris veikia pagal susitarimą su Monako Kunigaikštyste) – su Vatikano Miesto Valstybe ir San Marino Respublika.Jungtinį komitetą su Vatikano Miesto Valstybe sudarytų Vatikano Miesto Valstybės, Italijos, Europos Komisijos ir Europos centrinio banko atstovai. Komitetas turėtų lengvinti susitarimo įgyvendinimą ir aptarti galimus Bendrijos teisės aktų, kuriuos turi taikyti Vatikanas, sąrašo pakeitimus. Be to, jis galėtų priimti sprendimus dėl tam tikrų Susitarimu dėl pinigų jo kompetencijai priskirtų klausimų (pvz., tvirtinti kitą Vatikano eurų monetas gaminančią kalyklą).-  Viršutinės išleidžiamų eurų monetų skaičiaus ribosDėl istorinių priežasčių viršutinės Monako, San Marino ir Vatikano per metus išleidžiamų monetų skaičiaus ribos buvo nustatytos dviem skirtingais būdais (Monakui šiuo metu leidžiama išleisti ne daugiau kaip 1/500-ąją Prancūzijoje nukaldinamų monetų, o Vatikanas ir San Marinas turi nekintamo dydžio kvotas), lėmusiais labai skirtingus rezultatus.Kad visoms šalims, su kuriomis sudaromi susitarimai dėl pinigų, būtų taikomos vienodos sąlygos, Komisija siūlo nustatyti naują vienodą metodą, kaip skaičiuoti viršutines išleidžiamų eurų monetų skaičiaus ribas (t. y. metodą, kuris būtų naudojamas ir visuose būsimuose susitarimuose). Be to, Komisija siūlo padidinti viršutines susitarimus dėl pinigų pasirašiusių šalių išleidžiamų monetų skaičiaus ribas, kad būtų sudarytos sąlygos jų monetų apyvartai. Jei nukaldinamas nedidelis monetų skaičius, jų paklausa tarp monetų kolekcininkų yra labai didelė. Tokiu atveju monetos nenaudojamos pagal jų pirminę mokėjimo priemonės paskirtį, bet saugomos tik kaip kolekcionavimo objektai.Naujosios viršutinės ribos būtų nustatomos remiantis kintama ir nekintama dalimis:1.  nekintama dalimi būtų siekiama patenkinti monetų kolekcininkų poreikius. Remiantis bendrais vertinimais, kolekcininkų rinkos poreikiams patenkinti turėtų pakakti maždaug 2 100 000 eurų bendros vertės monetų [3];2.  kintama dalis Vatikano atveju būtų pagrįsta vidutiniškai vienam Italijos gyventojui tenkančiu monetų skaičiumi. Vidutinis vienam gyventojui tenkantis (n-1) metais Italijoje išleistų monetų skaičius būtų padaugintas iš Vatikano Miesto Valstybės gyventojų skaičiaus.Palyginti su dabartine kvota, taikant naująjį metodą viršutinės Vatikano Miesto Valstybės išleidžiamų monetų skaičiaus ribos būtų maždaug dvigubai didesnės.-  Eurų monetų kaldinimo taisyklėsDabartiniuose susitarimuose dėl pinigų teisė gaminti Vatikano ir San Marino eurų monetas suteikiama tik nacionalinei Italijos monetų kalyklai. Šią taisyklę lėmė istorinės priežastys: ji nustatyta, kai dar nebuvo grynųjų eurų apyvartos ir beveik visos euro zonos šalys kaldino eurų monetas tik savo pačių poreikiams. Dabar padėtis pasikeitė, nes daugelis euro zonos šalių monetas kaldinasi kitoje euro zonos šalyje. Todėl Komisija siūlo Vatikanui ir San Marinui sudaryti galimybę eurų monetas kaldintis kitoje ES monetų kalykloje, turinčioje eurų monetų gamybos patirties . Tačiau kitą kalyklą turėtų tvirtinti jungtinis komitetas.-  JurisdikcijaDabartiniuose susitarimuose dėl pinigų nenustatyti jokie svertai, kuriais Bendrija galėtų pasinaudoti tuo atveju, jei tuos susitarimus pasirašiusios šalys nevykdytų prievolių (pvz., laiku į vidaus teisę neperkeltų tam tikrų Bendrijos teisės aktų), išskyrus kraštutinę (todėl mažai tikėtiną) galimybę vienašališkai nutraukti susitarimą. Todėl Komisija siūlo, kad ginčams, kurių gali kilti taikant susitarimus dėl pinigų, spręsti būtų pasirinktas Europos Teisingumo Teismas.2009/0158 (CNB)RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos pozicijos persvarstant Susitarimą dėl pinigų su Vatikano Miesto ValstybeEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 111 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją[4],atsižvelgdama į Europos centrinio banko nuomonę[5],kadangi:3.  įvedus eurą, Bendrija turi kompetenciją spręsti pinigų ir valiutos kurso srities klausimus;4.  Taryba nustato derybų dėl susitarimų, susijusių su pinigais ir valiutos kurso režimu, ir jų sudarymo tvarką;5.  2000 m. gruodžio 29 d. Italijos Respublika Bendrijos vardu su Vatikano Miesto Valstybe sudarė Susitarimą dėl pinigų;6.  2009 m. vasario 10 d. Taryba nutarė, kad Komisija turėtų peržiūrėti, kaip veikia galiojantys susitarimai, ir apsvarstyti galimybę padidinti viršutines išleidžiamų monetų skaičiaus ribas;7.  Komunikate dėl piniginių susitarimų su Monaku, San Marinu ir Vatikanu veikimo[6] Komisija priėjo prie išvados, kad reikia iš dalies pakeisti dabartinį Susitarimą dėl pinigų su Vatikano Miesto Valstybe tam, kad būtų užtikrinti nuoseklesni Bendrijos ir susitarimą dėl pinigų pasirašiusių šalių santykiai;8.  todėl reikėtų kuo greičiau persvarstyti Susitarimą dėl pinigų su Vatikanu, kad naujoji tvarka įsigaliotų 2010 m. sausio 1 d. – tuo pačiu metu kaip naujosios eurų monetų išleidimo tvarkos taisyklės, nustatytos 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendacijoje dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinių pusių ir išleidimo bendrųjų gairių, kurią Taryba patvirtino 2009 m. vasario 10 d. išvadose.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisItalijos Respublika kuo greičiau praneša Vatikano Miesto Valstybei apie būtinybę iš dalies pakeisti galiojantį Susitarimą dėl pinigų, kurį Europos bendrijos vardu sudarė Italijos Respublika ir Vatikano Miesto Valstybė, ir pasiūlo persvarstyti atitinkamas Susitarimo nuostatas.2 straipsnisBendrija siekia, kad persvarstant Susitarimą su Vatikano Miesto Valstybe būtų padaryti šie pakeitimai:9.  Susitarimą sudarytų Bendrija ir Vatikano Miesto Valstybė. Susitarimo tekstas būtų kodifikuotas dabartinio susitarimo tekstas su pakeitimais;10.  tiesiogiai į savo teisę perkeldama teisės aktus arba lygiaverčiais veiksmais Vatikano Miesto Valstybė įsipareigotų imtis visų būtinų priemonių, kad būtų taikomi visi reikiami Bendrijos teisės aktai dėl pinigų plovimo prevencijos, sukčiavimo ir grynųjų ir negrynųjų mokėjimo priemonių klastojimo prevencijos;11.  būtų persvarstytas viršutinių Vatikano išleidžiamų eurų monetų skaičiaus ribų nustatymo metodas. Naujosios viršutinės ribos būtų apskaičiuojamos taikant metodą, pagrįstą nekintama dalimi, kuria siekiama išvengti pernelyg didelio numizmatų spekuliavimo Vatikano monetomis ir patenkinti paklausą kolekcinių monetų rinkoje, ir kintama dalimi, kuri apskaičiuojama n-1 metais išleistų monetų, vidutiniškai tenkančių vienam Italijos gyventojui, skaičių padauginus iš Vatikano gyventojų skaičiaus. Nepažeidžiant kolekcinių monetų išleidimo sąlygų, Susitarime būtų nustatyta 51 % minimali nominaliąja verte Vatikano išleidžiamų eurų monetų dalis;12.  būtų įsteigtas jungtinis komitetas, stebėsiantis, kaip įgyvendinamas Susitarimas. Jungtinį komitetą sudarytų Vatikano Miesto Valstybės, Italijos Respublikos, Komisijos ir ECB atstovai. Jungtinis komitetas galėtų kiekvienais metais persvarstyti nekintamą dalį, kad būtų atsižvelgta į infliaciją ir pokyčius kolekcininkų rinkoje. Jungtinis komitetas sprendimus priimtų vieningai. Jungtinis komitetas priimtų savo darbo tvarkos taisykles;13.  Vatikano Miesto Valstybės eurų monetas kaldintų Instituto Poligrafico e Zecca dello Stato . Tačiau jungtiniam komitetui pritarus Vatikano Miesto Valstybė galėtų pasirinkti kitą rangovą iš ES eurų monetų kalyklų. Kad ECB patvirtintų visą monetų emisiją, Vatikano Miesto Valstybės išleistų monetų skaičius būtų pridedamas prie šalies, kurioje yra įsikūrusi jas kaldinanti monetų kalykla, išleistų monetų skaičiaus;14.  ginčus, kurie gali kilti taikant Susitarimą, spręstų Europos Bendrijų Teisingumo Teismas.Jeigu Bendrija arba Vatikanas laiko, kad kita Šalis neįvykdė prievolės, kurią ji turi pagal Susitarimą dėl pinigų, ji (jis) dėl to gali kreiptis į Teisingumo Teismą. Teismo sprendimas Šalims yra privalomas, ir jos turi imtis būtinų priemonių, kad jį įvykdytų per Teismo sprendime nustatytą laikotarpį. Jeigu per minėtą laikotarpį Bendrija arba Vatikanas nesiima sprendimui įvykdyti būtinų priemonių, kita Šalis gali nedelsdama nutraukti Susitarimą.3 straipsnisDerybas su Vatikano Miesto Valstybe Bendrijos vardu veda Italijos Respublika ir Komisija. Derybose kaip visateisis dalyvis dalyvauja Europos centrinis bankas, kai sprendžiami su jo kompetencija susiję klausimai. Italijos Respublika ir Komisija pateikia susitarimo projektą Ekonomikos ir finansų komitetui, kad šis pareikštų savo nuomonę.4 straipsnisSusitarimą sudaro Taryba.Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai ir Komisijai.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas [1] Tarybos išvados dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinių pusių ir išleidimo bendrųjų gairių, 2009 m. vasario 10 d. 2922-asis Ekonomikos ir finansų tarybos posėdis.[2] COM (2009)359, 2009 m. liepos 14 d.[3] San Marinas, pavyzdžiui, šioje srityje pasiekė tam tikros sėkmės: daugiausia kaldino tam tikrų nominalų eurų monetas, kurios dabar naudojamos sandoriuose nominaliąja verte.[4] OL C […], […], p. […].[5] OL C […], […], p. […].[6] COM(2009)359.


				|

		52014DC0403

			Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Bulgarijos konvergencijos programos /* COM/2014/0403 final */

Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
dėl 2014 m. Bulgarijos
nacionalinės reformų programos
su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Bulgarijos konvergencijos programos
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį
ir 148 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į 1997 m. liepos
7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto
būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos
priežiūros bei koordinavimo[1],
ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į 2011 m.
lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES)
Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir
naikinimo[2],
ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją[3],
atsižvelgdama į Europos Parlamento
rezoliucijas[4],
atsižvelgdama į Europos Vadovų
Tarybos išvadas,
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto
nuomonę,
atsižvelgdama į Ekonomikos ir
finansų komiteto nuomonę,
atsižvelgdama į Socialinės apsaugos
komiteto nuomonę,
atsižvelgdama į Ekonominės politikos
komiteto nuomonę,
kadangi:
(1)
2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų
Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują
augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“,
grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia
dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų,
kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo
potencialas;
(2)
2010 m. liepos 13 d. Taryba, remdamasi
Komisijos pasiūlymais, priėmė rekomendaciją dėl
valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės
politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. –
sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos
gairių, kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas
gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant
nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;
(3)
2012 m. birželio 29 d. valstybių ar
vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl
ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė
nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant
visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie
nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių
narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą
įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir
įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;
(4)
2013 m. liepos 9 d. Taryba priėmė
rekomendaciją dėl 2013 m. Bulgarijos nacionalinės
reformų programos ir nuomonę dėl atnaujintos 2012–2016 m.
Bulgarijos konvergencijos programos;
(5)
2013 m. lapkričio 13 d. Komisija
priėmė metinę augimo apžvalgą[5], kuria pradedamas
2014 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą
pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES)
Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo
ataskaitą[6],
kurioje nurodė, kad Bulgarija yra viena iš valstybių narių,
dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;
(6)
2013 m. gruodžio 20 d. Europos
Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas
finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo
veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos
augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas
skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir
konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius krizės
padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą;
(7)
2014 m. kovo 5 d. Komisija pagal
Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Bulgarijos
nuodugnios apžvalgos rezultatus[7].
Remdamasi analize, Komisija daro išvadą, kad Bulgarijoje tebėra
makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio
reikia imtis politikos veiksmų. Visų pirma, reikia imtis politikos
veiksmų dėl užsitęsusio darbo rinkos koregavimo, nors
išorės pozicijos koregavimas ir įmonių sektoriaus finansinio
įsiskolinimo mažinimas vykdomi sėkmingai;
(8)
2014 m. balandžio 17 d. Bulgarija
pateikė 2014 m. nacionalinę reformų programą ir
2014 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į
abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;
(9)
2014 m. konvergencijos programoje
išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – iki 2016 m. pasiekti
vidutinio laikotarpio tikslą, kuris yra -1 % BVP struktūrinis
deficitas. Vidutinio laikotarpio tikslas yra griežtesnis, nei reikalaujama
Stabilumo ir augimo pakte. Bulgarija pasinaudojo bendrai finansuojamiems
projektams numatyta galimybe laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio tikslo
0,6 % BVP 2013 m. ir 0,1 % BVP 2014 m. Programoje numatyta,
kad (perskaičiuotas) struktūrinis balansas pablogės 0,3 %
BVP 2014 m. iki -1,3 % BVP ir pagerės 0,3 % BVP
2015 m. iki -1,0 % BVP, užtikrinant grįžimą prie vidutinio
laikotarpio tikslo. 2014–2015 m. valdžios sektoriaus išlaidų augimo
rodiklis neviršys atitinkamo orientacinio vidutinio laikotarpio išlaidų
kriterijaus. Todėl biudžeto planai atitinka Stabilumo ir augimo pakto
reikalavimus. Skolos santykis yra gerokai mažesnis nei 60 % BVP ir,
remiantis konvergencijos programa, prognozuojama, kad iki programos laikotarpio
pabaigos jis padidės tik šiek tiek – iki 20,6 % BVP.
2014–2015 m. laikotarpio makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos
konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra optimistinis:
prognozuojama, kad metinis augimas sieks 2,1 % 2014 m. ir 2,6 %
2015 m., o ne atitinkamai 1,7 % 2014 m. ir 2,0 %
2015 m., kaip numatyta Komisijos 2014 m. pavasario prognozėje. Remiantis
Komisijos prognoze, Bulgarijos nukrypimas nuo vidutinio laikotarpio tikslo
2014 m. yra didesnis, nei leidžiama remiantis bendrai finansuojamiems
projektams numatytu laikinu nukrypimu, ir grįžti prie vidutinio
laikotarpio tikslo 2015 m. nepavyks. Remdamasi 2014 m. konvergencijos
programos vertinimu ir Komisijos prognoze, pagal Reglamentą (EB)
Nr. 1466/97 Taryba mano, kad kyla rizika, jog 2014–2015 m. bus
nukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslo;
(10)
mokestinių prievolių vykdymas ir
mokesčių administravimo kokybė tebėra svarbiausi Bulgarijos
uždaviniai. Turimi skaičiavimai rodo gana didelę šešėlinę
ekonomiką, kurią patvirtina Bulgarijos nedeklaruojamo darbo duomenys.
Administracinės pajamų surinkimo išlaidos ir mokestinių
prievolių vykdymo išlaidos yra santykinai didelės. Nors imtasi keleto
priemonių šiems uždaviniams spręsti, Bulgarija vis dar neturi
visapusiškos mokestinių prievolių vykdymo strategijos, kuri
apimtų visų mokesčius renkančių institucijų
veiklą ir išankstinę didžiausios mokesčių rinkimo rizikos
analizę, taip pat jau taikomų priemonių vertinimą,
įskaitant supaprastinimo priemones ir geresnę kontrolę;
(11)
2013 m. Bulgarija žengė žingsnį
atgal vykdydama ankstesnius įsipareigojimus pensijų reformos srityje.
Pradėtos taikyti papildomos ankstyvo išėjimo į pensiją
sistemos ir atidėtas metinis teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus
didinimas. Nepadaryta pažangos siekiant suvienodinti vyrų ir moterų
pensinį amžių ir nesiimta veiksmų siekiant sugriežtinti
tinkamumo kriterijus ir kontrolę, kad būtų apribotas piktnaudžiavimas
skiriant invalidumo pensijas. Bulgarijos visuomenės senėjimo tempas
vienas sparčiausių ES – tai turi neigiamą poveikį darbo
rinkai, ekonomikos augimo potencialui ir pensijų sistemos finansavimui.
Todėl Bulgarija turi tęsti pensijų sistemos reformą.
Bulgarija taip pat turi spręsti svarbius uždavinius, susijusius su
ligoninių sektoriaus racionalizavimu ir valdymu, įskaitant skaidrumo
trūkumą ligoninių finansavimo srityje ir nepakankamai išvystytas
ambulatorinės priežiūros paslaugas. Be to, dėl didelių
oficialių ir neoficialių mokėjimų, kurie tenka tiesiogiai
pacientui, tam tikriems gyventojų segmentams sveikatos priežiūra
faktiškai yra neprieinama. Sveikatos būklės rodikliai, palyginti su
kitomis valstybėmis narėmis, yra prasti, o tai reiškia, kad ateityje
sveikatos sektoriui gali prireikti struktūriškai didesnių
viešųjų išlaidų;
(12)
darbo rinkos rezultatai pastaraisiais metais yra
nepakankami – tai riboja ekonomikos koregavimo pajėgumą ir mažina
augimo potencialą. Nedarbas 2013 m. stabilizavosi, tačiau
jaunų ir ilgalaikių bedarbių skaičius toliau didėjo.
Bulgarijoje nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose
nedalyvaujančio jaunimo skaičius yra vienas didžiausių – tai
reiškia, kad labai didelė žmogiškojo kapitalo dalis yra neišnaudojama ir
nevystoma. Padaryta tik labai nedidelė pažanga stiprinant įdarbinimo
tarnybos gebėjimus. Taip pat reikia išplėsti aktyvios darbo rinkos
politikos aprėptį ir padidinti jos veiksmingumą. Bulgarija
neturi neregistruotam jaunimui, įskaitant romus, skirtų
veiksmingų priemonių, kaip numatyta Jaunimo garantijų iniciatyvos
tiksluose. Didelė dalis bedarbių nepatenka į minimalios
socialinės apsaugos sistemos (bedarbio pašalpų ir socialinės
paramos) taikymo sritį, o pasikliauna šeimos solidarumu ir neoficialiu
darbu. Bulgarijos skurdo ir socialinės atskirties rizika yra viena
didžiausių ES. Minimalios socialinio draudimo įmokų ribos gali
trukdyti žemos kvalifikacijos asmenims visapusiškai dalyvauti oficialioje
ekonomikoje. Galimam poveikiui įvertinti atlikta keletas tyrimų,
tačiau juos reikia įvertinti ir imtis tolesnių tinkamų
politikos veiksmų. Bulgarijoje nėra aiškių skaidraus minimalaus
darbo užmokesčio nustatymo gairių. 2013 m. smarkiai padidintas
teisės aktais nustatytas minimalus darbo užmokestis – tai gali turėti
neigiamą poveikį užimtumui ir todėl turėtų būti
stebima;
(13)
Bulgarija dar nepriėmė Mokyklinio ugdymo
įstatymo, kuriame būtų numatyta būtinų visapusiškų
mokyklų sistemos reformų įgyvendinimo sistema, įskaitant
mokymo programų modernizavimą ir mokytojų rengimo
tobulinimą. Būtina gerinti Bulgarijos profesinio rengimo ir mokymo
kokybę ir labiau integruoti jį į bendrąją švietimo
struktūrą, kad būtų sudarytos sąlygos rinktis
lankčius mokymosi būdus, sumažėtų mokyklos nebaigusių
asmenų skaičius ir padaugėtų galimybių mokytis
visą gyvenimą. Aukštojo mokslo srityje išlieka tie patys uždaviniai –
tinkamiau reaguoti į darbo rinkos poreikius. Žemi kokybės sertifikavimo
standartai dar labiau blogina prastus rezultatus. Diskutuojama dėl naujos
aukštojo mokslo strategijos, kurioje būtų raginama
restruktūrizuoti universitetų valdymą tiesiogiai įtraukiant
suinteresuotuosius subjektus, kaip antai įmones ir studentus, konsoliduoti
universitetus ir laikytis rezultatais pagrįsto požiūrio, kad švietimo
rezultatai geriau atitiktų darbo rinkos poreikius. Palankių
sąlygų neturinčių vaikų, visų pirma romų
tautybės vaikų, galimybės gauti išsilavinimą tebėra
neišspręstas uždavinys. Dvejų metų privalomas ikimokyklinis
ugdymas yra labai svarbi priemonė teisinga kryptimi ir turėtų
būti griežtai įgyvendinama kartu su mokyklos nebaigimo prevencijos
priemonėmis. Būtina sustiprinti esamas iniciatyvas gerinti
mokytojų rengimą ir mažinti de facto segregaciją
mokyklose. Taisyklės, kuriomis vaiko išmoka susiejama su jo dalyvavimu
švietimo sistemoje, dar nėra veiksmingai įgyvendintos;
(14)
platesnio masto pastangos modernizuoti
viešąjį administravimą turėjo nedidelį poveikį
dėl nenuoseklaus požiūrio ir nepakankamo įsipareigojimo imtis
visapusiškų reformų. Bulgarijai reikalinga suderinta viešojo
administravimo reformos strategija, kuria būtų didinamas viešojo
administravimo ir jo reguliavimo agentūrų profesionalumas ir
nepriklausomumas, įskaitant nuopelnais pagrįstą valstybės
tarnautojų skyrimo ir karjeros plėtojimo sistemą, taip pat
veiksmingą korupcijos rizikos mažinimo struktūrą. Būtina
toliau dėti pastangas gerinti bendras verslo sąlygas. Uždaviniai
apima leidimų išdavimo ir įmonių registravimo procedūras.
Bankroto bylų nagrinėjimas vidutiniškai trunka daugiau kaip trejus
metus, o išieškojimo lygis yra mažas. 2013 m. priimtos naujos
pavėluotų mokėjimų taisyklės – jos turi būti
įgyvendintos. E. valdžios kūrimas sulėtėjo, taip pat
nepakanka koordinavimo siekiant užtikrinti sistemų sąveikumą ir
sukurti vieną bendrą informacinį punktą, todėl
pastangos didinti skaidrumą ir mažinti administracinę naštą yra
ribotos. Viešojo pirkimo srityje trūksta paprastos ir kodifikuotos
teisinės sistemos, todėl teisinė ir reguliacinė aplinka yra
sudėtinga – tai kelia netikrumą veiklos vykdytojams. Teisminių
institucijų nepriklausomumas taip pat tebėra didelė Bulgarijos
verslo sąlygas veikianti problema. Bulgarija ėmėsi keleto kovos
su korupcija veiksmų, tačiau bendra pažanga yra nedidelė ir
tebėra nestabili, todėl būtina nuosekliau vykdyti su
interesų konfliktais susijusias patikras ir taikyti atgrasomąsias
sankcijas. Taip pat būtina užtikrinti geresnį kovos su korupcija
institucijų tarpusavio koordinavimą ir apsaugoti jas nuo
politinės įtakos;
(15)
konkurencija elektros energijos ir dujų
sektoriuose tebėra nedidelė. Siekiant gerinti energijos rinkų
veikimą, ypatingą susirūpinimą kelia tai, kad trūksta
elektros energijos ir dujų biržų ir kad nėra skaidrios
didmeninės rinkos. Laisvoje elektros energijos rinkoje dominuoja vienas
tiekėjas ir dėl jos riboto dydžio konkurencija negali atlikti savo
funkcijos užtikrinti ekonominį veiksmingumą. Nacionalinės
reguliavimo institucijos nepriklausomumas ir veiksmingumas tebėra ribotas.
Dėl priklausomybės nuo keleto tiekėjų importo ir
infrastruktūros plėtros trūkumo kyla tiekimo sutrikimų
rizika. Naujuoju 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu ES finansavimui
gauti pasiūlytas išsamus priemonių, skirtų energijos vartojimo
efektyvumui didinti, paketas;
(16)
atsižvelgdama į Europos semestrą,
Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę.
Ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų
programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai
fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip
laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant
prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti
bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau
išdėstytose 1–6 rekomendacijose;
(17)
atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba
išnagrinėjo Bulgarijos konvergencijos programą ir savo nuomonę[8] visų pirma
pateikė 1 rekomendacijoje;
(18)
Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios
apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, išnagrinėjo nacionalinę
reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos
pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau
išdėstytose 3, 4 ir 5 rekomendacijose,
REKOMENDUOJA Bulgarijai
2014–2015 m. imtis šių veiksmų:
1.           Atsižvelgiant
į atsirandantį atotrūkį nuo Stabilumo ir augimo pakto
reikalavimų, sustiprinti 2014 m. biudžeto priemones. 2015 m.
sustiprinti biudžeto strategiją, kad vidutinio laikotarpio tikslas
būtų tikrai pasiektas ir vėliau nebūtų nuo jo nukrypta.
Užtikrinti naujos fiskalinės tarybos gebėjimą vykdyti savo
įgaliojimus. Įgyvendinti visapusišką mokesčių
strategiją, siekiant gerinti mokesčių surinkimą, kovoti su
šešėline ekonomika ir mažinti prievolių vykdymo išlaidas.
2.           Priimti ilgalaikę
pensijų sistemos strategiją, kurioje būtų numatyta kasmet
ilginti teisės aktais nustatytą pensinį amžių ir nustatytas
mechanizmas, pagal kurį teisės aktais nustatytas pensinis amžius
ilguoju laikotarpiu būtų susietas su vidutine tikėtina gyvenimo
trukme, kartu laipsniškai panaikinant ankstyvo išėjimo į pensiją
galimybes ir suvienodinant teisės aktais nustatytą vyrų ir
moterų pensinį amžių. Sugriežtinti tinkamumo kriterijus
invalidumo pensijoms gauti ir jų skyrimo procedūras, pavyzdžiui,
tinkamiau atsižvelgiant į pareiškėjų likutinį
darbingumą. Užtikrinti veiksmingą sveikatos priežiūros
teikimą, be kita ko, didinant ligoninių finansavimo skaidrumą,
optimizuojant ligoninių tinklą ir plėtojant ambulatorinę
priežiūrą.

3.           Gerinti įdarbinimo
tarnybos veiksmingumą, sukuriant veiklos rezultatų stebėsenos
sistemą ir daugiau orientuojantis į pažeidžiamiausius asmenis, kaip
antai žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojus, ilgalaikius
bedarbius ir romus. Išplėsti aktyvios darbo rinkos politikos
aprėptį ir padidinti jos veiksmingumą, siekiant suderinti
atsižvelgti į darbo ieškančių asmenų profilius, taip pat
orientuotis į neregistruotą nedirbantį, nesimokantį ir
mokymuose nedalyvaujantį jaunimą, kaip numatyta Jaunimo
garantijų iniciatyvos tiksluose. Padidinti faktinę bedarbio
pašalpų ir socialinės paramos aprėptį ir gerinti jų
ryšį su aktyvumo skatinimo priemonėmis. Tęsti visapusišką
minimalių socialinio draudimo įmokų ribų
peržiūrą, siekiant užtikrinti, kad dėl sistemos sąlygų
žemos kvalifikacijos asmenys nebūtų išstumiami iš darbo rinkos.
Konsultuojantis su socialiniais partneriais nustatyti skaidrias gaires dėl
teisės aktais nustatyto minimalaus darbo užmokesčio koregavimo,
atsižvelgiant į poveikį užimtumui ir konkurencingumui. Siekiant mažinti
skurdą, toliau gerinti socialinių paslaugų ir pervedimų
prieinamumą bei veiksmingumą vaikams ir vyresnio amžiaus
žmonėms.
4.           Priimti Mokyklinio ugdymo
įstatymą ir imtis profesinio rengimo ir aukštojo mokslo reformų,
siekiant padidinti visais lygmenimis įgyjamų įgūdžių
lygį ir aktualumą, kartu skatinant švietimo įstaigų ir
verslo partnerystę, kad rezultatai geriau atitiktų darbo rinkos
poreikius. Gerinti profesinio rengimo ir mokymo įstaigų kokybę
ir didinti galimybes mokytis visą gyvenimą. Stiprinti pastangas
gerinti palankių sąlygų neturinčių vaikų,
visų pirma romų, galimybes gauti kokybišką
įtraukųjį ikimokyklinį ir mokyklinį išsilavinimą
ir griežtai įgyvendinti taisykles, kuriomis vaiko išmokų mokėjimas
susiejamas su jo dalyvavimu švietimo sistemoje.
5.           Toliau gerinti verslo sąlygas,
visų pirma MVĮ, mažinant biurokratizmą, skatinant
e. valdžią, supaprastinant nemokumo procedūras ir
įgyvendinant pavėluotų mokėjimų teisės aktus.
Gerinti viešojo pirkimo sistemą didinant administracinius gebėjimus,
griežtinant Viešojo pirkimo agentūros atliekamas ex ante patikras
ir imantis konkrečių e. viešojo pirkimo įgyvendinimo
veiksmų. Didinti teisminių institucijų kokybę ir
nepriklausomumą ir stiprinti kovą su korupcija.
6.           Skatinti energetikos
sektoriaus reformą, siekiant didinti konkurenciją, rinkos
veiksmingumą ir skaidrumą, energijos vartojimo efektyvumą,
visų pirma panaikinant rinkos kliūtis, sumažinant reguliuojamo
segmento svarbą, sustiprinant pastangas sukurti skaidrią
didmeninę elektros energijos ir dujų rinką, laipsniškai
panaikinant kvotas, taip pat stiprinant energetikos reguliavimo institucijos
nepriklausomumą ir administracinius gebėjimus. Paspartinti
jungčių projektų su kaimyninėmis valstybėmis
narėmis bei šalimis kandidatėmis vykdymą ir didinti
gebėjimą spręsti tiekimo sutrikimo problemas.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 209, 1997 8 2, p. 1.
[2]               OL L 306, 2011 11 23, p. 25.
[3]               COM(2014) 403 final.
[4]               Dok. P7_TA(2014)0128 ir
P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 76 final.
[8]               Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9
straipsnio 2 dalį.


Avis juridique important

|

52004SC0820

Rekomendacija Tarybos rekomendacija Vengrijai siekiant užkirsti kelią valstybės biudžeto deficito viršijimui  /* SEK/2004/0820 galutinis */

Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA VENGRIJAI siekiant užkirsti kelią valstybės biudžeto deficito viršijimui(pateikta Komisijos)PAAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2004 m. balandzio 7 d. Komisija isleido savo Pavasario prognozes 2004 m. Pagal sias prognozes, kurios rėmėsi 2004 m. kovo mėn. Vengrijos pateiktais duomenimis, bendrasis valstybės biudzeto deficitas Vengrijoje nukrito nuo 9,3% BVP 2002 m. iki 5.9% BVP 2003 m. (didzia dalimi dėl vieno is veiksnių, sąlygojusių 2002 m. biudzeto deficito padidėjimą 3% BVP, pasalinimo), bet vis dar virsija 3% BVP Sutarties pamatinę vertę.Remdamasi prima facie įrodymais, 2004 m. geguzės 12 d. Komisija Vengrijai pradėjo taikyti pervirsinio deficito tvarką ir parengė Sutarties [1] 104 straipsnio 3 dalyje nurodytą pranesimą. 2004 m. geguzės 14 d. Komisija is Vengrijos gavo konvergencijos programą, kuri patvirtino, kad 2003 m. deficitas sudarė 5.9% BVP.[1]  Pilną pranesimo tekstą galite rasti sioje svetainėje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Pervirsinio deficito tvarkos taikymas (PDT) reglamentuojamas Sutarties 104 straipsnyje ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 ,dėl pervirsinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiskinimo", kuris yra įtrauktas į Stabilumo ir plėtros aktą [2]. Valstybėms, kurios 2004 m. geguzės 1 d. prisijungė prie ES, taikomos islygos; jos taip pat turi vengti biudzeto deficito virsijimo, bet joms negali būti taikomos 104 straipsnio 9 ir 11 dalių sankcijos.[2]  OL L 209, 1997 08 02Pagal Sutarties 104 straipsnio 3 dalį Komisijos pranesime buvo nuspręsta, kad 2003 m. didesnis negu 3% BVP Vengrijos biudzeto deficitas virsijo pamatinę vertę ne dėl kokio nors neįprasto reiskinio ne Vengrijos vyriausybės valioje, jis taip pat nebuvo smarkaus ekonominio nuosmukio padarinys pagal Stabilumo ir plėtros pakto nuostatas, nes 2003 m. realus BVP augimas siekė 2.9%. Pranesime teigiama, kad 2004 m. bendrasis valstybės biudzeto deficitas ir toliau kils ir virsys 3% BVP ribą. 2004 m. Komisijos Pavasario Prognozėje tikimasi, kad 2004 m. bendrasis valstybės biudzeto deficitas sieks 4,9% BVP, o tai nedaug virsija Vengrijos valdzios institucijų pateiktos konvergencijos programos prognozes - 4.6% BVP. Remiantis Komisijos 2004 m. Pavasario prognozėmis, pranesime taip pat teigiama, kad valstybės skolų ir BVP santykis, kuris 2003 m. siekė 59% BVP, 2004 m. nevirsys 60% Sutartyje numatytos pamatinės vertės ir isliks mazdaug 59%, kaip konvergencijos programoje prognozuoja ir Vengrijos valdzios institucijos.Sutarties 104 straipsnio 4 dalyje teigiama, kad ,114 straipsnyje nurodytas Komitetas (t.y. Ekonomikos ir finansų komitetas) remdamasi Komisijos pranesimu turi suformuluoti nuomonę." Komitetas savo nuomonę isleido 2004 m. geguzės 24 d. remdamasis Komisijos įvertinimu jos pranesime. Komitetas nusprendė, kad biudzeto būklė Vengrijoje rodė deficito pervirsį pagal pirmuosius du kriterijus, nurodytus 104 straipsnio 2 dalyje ir skirtus tokių deficitų nustatymui. Kitų aplinkybių, o ypač vidutinės trukmės biudzeto būklės ir valstybės investicijų santykio, isnagrinėjimas nepakeitė kriterijais paremto įvertinimo. Komitetas taip pat mano, kad 2004 m. bendrasis valstybės biudzeto deficitas ir toliau virsys Sutarties pamatinę vertę ir, kad 2004 m. bendroji valstybės skola nesieks 60% BVP.Isnagrinėjusi visas svarbias aplinkybes, kurios pateikiamos jos pranesime, ir atsizvelgdama Komiteto nuomonę, Komisija laikosi nuomonės, kad Vengrijoje biudzeto deficitas yra virsijamas. Pagal Sutarties 104 straipsnio 5 dalį si, 2004 m. birzelio 24 d. priimta, Komisijos nuomonė yra skirta Tarybai. Komisija rekomenduoja, kad Taryba priimtų sprendimą pagal 104 straipsnio 6 dalies nuostatas. Be to, Komisija pateikia Tarybai rekomendaciją, o Taryba turi pateikti rekomendaciją Vengrijai siekiant uzkirsti kelią biudzeto deficito virsijimui pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį. Vengrijos priemonių įgyvendinimo prieziūrai gali būti reikalingos ir kitos Tarybos rekomendacijos atsizvelgiant į 104 straipsnio 7 dalį ir į 104 straipsnio 9 dalies netaikymą valstybėms narėms, kurioms suteikiamos islygos.Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA VENGRIJAI siekiant uzkirsti kelią valstybės biudzeto deficito virsijimuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsizvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, o ypač į jos 104 straipsnio 7 dalį;atsizvelgdama į Komisijos rekomendaciją;Kadangi:(1) pagal Sutarties 104 straipsnį valstybės narės turi vengti pervirsinio valstybės biudzeto deficito;(2) Stabilumo ir plėtros pakto tikslas - tinkami valstybės finansai, kurie padeda islaikyti kainų stabilumą ir tvirtą tvarią plėtrą, dėl kurios sukuriama naujų darbo vietų;(3) 2004 m. [liepos 5 d.] Taryba nusprendė, kad remiantis 104 straipsnio 6 dalimi, Vengrijoje yra virsijamas biudzeto deficitas;(4) pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 nusprendusi, kad Vengrijoje virsijamas biudzeto deficitas, Taryba privalo nedelsiant suinteresuotajai valstybei narei pateikti rekomendaciją siekiant per nurodytą laikotarpį uzkirsti kelią biudzeto deficito virsijimui;(5) pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį sioje rekomendacijoje turi būti nurodyta, kad daugiausiai per keturis mėnesius valstybė narė turi imtis ryztingų veiksmų ir, jei nėra ypatingų aplinkybių, kelias biudzeto deficito virsijimui turėtų būti uzkirstas per metus nuo jo nustatymo. Vengrijoje tokios ypatingos aplinkybės yra, nes bendrasis valstybės biudzeto deficitas įstojus į ES labai virsijo pamatinę vertę ir valstybėje dar tebevyksta ekonomikos struktūrinis pasikeitimas;(6) dėl sių ypatingų aplinkybių Taryba turi teisę pervirsinio biudzeto deficito koregavimui skirti vidutinės trukmės strategiją. Galima manyti, kad 2004 m. geguzę Vengrijos pateikta konvergencijos programa, jos vėlesni pataisymai ir Tarybos Nuomonės nutiesia kelią pervirsinio deficito koregavimui. Pagal 2004 m. geguzės mėn. konvergencijos programą planuojama pabaigti pervirsinio deficito koregavimą iki 2008 m. kiekvienais metais jį atitinkamai sumazinant: 2004 m. iki 4,6% BVP, 2005 m. iki 4,1% BVP, 2006 m. iki 3,6% BVP, 2007 m. iki 3,1% BVP ir 2008 m. iki 2,7% BVP. Koregavimo procesas remiasi makroekonominiu scenarijumi, kuris pasak 2004 m. [liepos 5 d.] Tarybos Nuomonės dėl konvergencijos programos, atspindi palankias augimo prielaidas programai pasibaigus.(7) Tarybos nuomone, biudzeto konsolidavimo priemonės turėtų uztikrinti ilgalaikį bendrojo valstybės biudzeto balanso pagerinimą, siekiant pagerinti valstybės finansų kokybę ir sustiprinti ekonomikos augimo potencialą.REKOMENDUOJA:- Vengrijos valdzios institucijoms kaip galima greičiau uzkirsti kelią biudzeto deficito virsijimui;- Vengrijos valdzios institucijoms imtis patikimų ir subalansuotų veiksmų pagal vidutinės trukmės strategiją siekiant, kad 2008 m. biudzeto deficitas būtų mazesnis negu 3% BVP ir remtis deficito sumazinimo scenarijumi, nurodytu Tarybos Nuomonėje [2004 m. liepos 5 d.] dėl 2004 m. geguzės mėn. konvergencijos programos;- Vengrijos valdzios institucijoms energingai įgyvendinti 2004 m. geguzės mėn. konvergencijos programos priemones ir būti pasiruosusioms, jei būtina, imtis naujų priemonių siekiant, kad būtų pasiektas 2004 deficito sumazinimo tikslas;- iki 2004 m. lapkričio 5 d. Vengrijos valdzios institucijoms imtis ryztingų veiksmų dėl nustatytų priemonių įgyvendinimo siekiant įgyvendinti 2005 m. deficito sumazinimo tikslą.Be to, Taryba taip pat skatina Vengrijos valdzios institucijas:- nepraleisti nei vienos galimybės pagreitinti biudzeto koregavimą;- vykdyti numatytas reformas viesojo administravimo, sveikatos ir svietimo sistemose siekiant sumazinti islaidų santykį ir pagerinti ilgalaikį valstybės finansų balansą;- uztikrinti, kad planuojamas mokesčių sumazinimas būtų tinkamai finansuojamas ir įgyvendinamas atsizvelgiant į biudzeto deficito sumazinimo tikslą.Rekomendacija skirta Vengrijos Respublikai.Priimta Briuselyje, 2004 m. [liepos 5d.]Skirta TarybaiPirmininkasxxxxxx


title: 2017 m liepos 11 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2017 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Maltos stabilumo programos

text:
               9.8.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 261/75

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2017 m liepos 11 d.
   dėl 2017 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Maltos stabilumo programos
   (2017/C 261/17)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (2), priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Malta nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2017 m. kovo 9–10 d.2017 m. kovo 21 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (toliau – euro zonai skirta rekomendacija) (3);

               (2)

               kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Malta turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytoje 2 rekomendacijoje;

               (3)

               2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Maltos ataskaita. Joje įvertinta Maltos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių Malta ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Maltos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (4)

               Malta pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą 2017 m. balandžio 18 d., o 2017 m. stabilumo programą – 2017 m. gegužės 2 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)

               į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (toliau – ESI fondai) programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

               (6)

               šiuo metu Maltai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2017 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato 2017–2020 m. laikotarpiu išlaikyti nominaliojo biudžeto perteklių. Vidutinės trukmės biudžeto tikslo, t. y. palaikyti BVP požiūriu subalansuotą biudžetą, per programos laikotarpį toliau laikomasi su teigiama atsarga. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis su BVP ir toliau neviršys Sutartyje nustatytos 60 % BVP pamatinės vertės ir palaipsniui sumažės nuo 58,3 % BVP 2016 m. iki 47,6 % 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2017 m. ir atsargus 2018–2020 m. Be to, egzistuoja galima įgyvendinimo rizika, susijusi su biudžeto vykdymu;

               (7)

               2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Maltai 2017 m. užtikrinti 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Iš rezultatų duomenų matyti, kad 2016 m. Malta jau pasiekė savo vidutinės trukmės biudžeto tikslą. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas padidės nuo 0,4 % BVP pertekliaus 2017 m. iki 0,7 % BVP 2018 m., taigi toliau viršys vidutinės trukmės biudžeto tikslą. Apskritai Taryba mano, kad pagal prognozę 2017 ir 2018 m. Malta turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas;

               (8)

               nepaisant to, kad vidutinės trukmės biudžeto tikslas pasiektas trejais metais anksčiau, išlaidų didėjimas pranoko potencialų gamybos apimties augimą. Tokiai padėčiai užsitęsus gali kilti grėsmė viešųjų finansų tvarumui, ypač netikėtų sukrėtimų įplaukų atžvilgiu atvejais. Maltos valdžios institucijos atliko tam tikrų viešųjų išlaidų sričių, kurios itin svarbios tvarumo požiūriu (sveikatos priežiūros, švietimo ir mokymo, socialinės apsaugos), išlaidų peržiūrą. Pridedamų rekomendacijų veiksmingumas siekiant jose numatytų tikslų priklausys nuo savalaikio ir veiksmingo jų įgyvendinimo. Be to, dėl numatomų su visuomenės senėjimu susijusių sąnaudų, kaip antai sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros ir pensijų sąnaudų, Maltoje ir toliau kyla rizika ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui. Didelį numatomų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą daugiausia lėmė pensijų išlaidos, kurios, remiantis 2015 m. senėjimo ataskaita, iki 2060 m. turėtų padidėti 3,2 % BVP. Panašu, kad kai kurios neseniai pradėtos taikyti priemonės padės taupyti. Tačiau tų sutaupytų lėšų tikriausiai neužteks didėjančiam spaudimui, kad būtų didinamos išlaidos, atsverti ir ilgalaikiam tvarumui iš esmės pagerinti. Todėl gali prireikti papildomų priemonių;

               (9)

               Malta pateikė keletą priemonių, skirtų pensijų sistemos dvejopo pobūdžio (tvarumo ir būtinybės užtikrinti adekvačias pensijų pajamas) problemai spręsti. 2017 m. biudžete nurodytomis priemonėmis tikimasi nuosaikiai sumažinti vyresnio amžiaus asmenims kylančią skurdo riziką ir šiek tiek padidinti garantuotos minimalios pensijos grynąją pakeitimo normą. Apskritai iš pensijos adekvatumo rodiklių vis dar matyti, kad yra dar daug galimybių pagerinti padėtį, be kita ko, mažinti didelį vyrų ir moterų pensijų skirtumą;

               (10)

               spūstys keliuose tapo kliūtimi verslui, jų išorės (ekonominės ir aplinkosaugos) sąnaudos vertinamos 274 mln. eurų suma per metus ir numatoma, kad šios sąnaudos toliau didės. Be to, nuolat auga eismo metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir panašu, kad Maltai gali nepavykti iki 2020 m. pasiekti išmetamo šių dujų kiekio mažinimo tikslų. Malta priėmė didelio užmojo nacionalinę transporto strategiją, kuri turi būti įgyvendinta iki 2050 m., ir pagrindinį transporto veiksmų planą, įgyvendintiną iki 2025 m. Šiuose dokumentuose pateiktas įvairių priemonių rinkinys, kuriuo siekiama racionalizuoti naudojimąsi asmeniniais automobiliais, skatinti alternatyvius judumo sprendimus ir veiksmingiau naudotis daugiarūšio ir visuomeninio transporto sistemomis. Nors tomis priemonėmis planuojama iš esmės pagerinti padėtį, vis dar numatoma, kad spūstys didės, o transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis iki 2030 m. sumažės tik nežymiai;

               (11)

               finansų sistemai būdinga tai, kad ji pritraukia labai daug užsienio įstaigų, be kita ko, dėl palankios mokesčių aplinkos. Malta yra vienintelė valstybė narė, kurioje veikia visiško bendrovių apmokestinimo užskaitymo sistema, joje veikia grąžintino mokesčių kredito schema. Malta yra sudariusi daug sutarčių dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, privatiems asmenims šalis patraukli kaip gyvenamoji vieta mokesčių tikslais. Tačiau dėl įmonių, kurių veikla orientuota į tarptautinę rinką, kyla problemų. Didžioji dalis finansų sektoriaus veiklos vykdoma už Maltos ribų. Šiomis aplinkybės Malta pakvietė TVF ir Pasaulio banką vykdyti finansų sektorius įvertinimo programą iki 2018 m. pabaigos. Be to, Malta yra 2017 m. sausio mėn. Draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) sprendimo dėl draudimo priežiūros institucijų bendradarbiavimo šalis. ECB, remdamasis savo atliktu vertinimu ir Maltos finansinių paslaugų institucijos sprendimo projektu, neseniai nusprendė panaikinti nedidelio elektroninės bankininkystės paslaugų teikėjo, kuris indėlius rinko ir už Maltos ribų, banko veiklos licenciją;

               (12)

               nors padaryta tam tikra pažanga, toliau būtina gerinti teisingumo sistemos veiksmingumą. Vyriausybė pasiūlė naujų priemonių, susijusių su antrąja galimybe ir nemokumu, tačiau Maltos verslo aplinka nukenčia dėl ilgų nemokumo ir skolos nurašymo procedūrų. Be to, pagal skolos nurašymo sistemą nenustatyta jokia laikotarpio trukmė, todėl procedūrai trūksta teisinio tikrumo. Siekiant šalinti šiuos trūkumus, iš dalies pakeitus Bendrovių įstatymą buvo padaryta esminių nemokumo teisinės sistemos pakeitimų, kaip antai tarpininkavimo galimybė. Šių pakeitimų poveikį dar reikės išanalizuoti;

               (13)

               darbo jėgos trūksta įvairiose skirtingų įgūdžių reikalaujančiose srityse, o įgūdžių pasiūla vis dar nepakankamai suderinta su darbo rinkos poreikiais. Didelė dalis Maltos darbo jėgos vis dar yra žemos kvalifikacijos. Nors išsilavinimo lygis kyla, mokyklos nebaigusių asmenų skaičius tebėra didelis. Jaunimo pagrindinių gebėjimų lygis tebėra žemas. Su darbdavių pagalba galimybės dalyvauti mokymosi visą gyvenimą procese gerėja ir dalyvių, įskaitant žemos kvalifikacijos asmenų, skaičius auga, tačiau, atsižvelgiant į problemos mastą, būtinos ilgalaikės pastangos. Tikimasi, kad didelės investicijos į švietimo ir mokymo sistemą duos rezultatų, ypač jei ir ateityje priemonės bus taikomos ir tobulinamos. Užimtumo lygis nuolat auga, o nedarbo lygis nebeviršija 5 %. Tačiau darbo jėgos aktyvumo lygis tebėra vienas žemiausių Sąjungoje, ypač tai pasakytina apie vyresnio amžiaus ir žemos kvalifikacijos moteris, o tai reiškia, kad tiems, kurie nėra pasirengę prisitaikyti prie sparčiai kintančios ekonomikos, tebegresia socialinės atskirties rizika. Todėl būtina tęsti pagal dabartinę politiką vykdomas investicijas, visų pirma pasitelkiant neseniai įsteigtą Nacionalinę įgūdžių tarybą, ir atidžiai stebėti tolesnę raidą;

               (14)

               atsižvelgdama į 2017 m. Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Maltos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2017 m. stabilumo programą, 2017 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Malta ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Maltos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi Sąjungos taisyklių ir gairių, nes bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą būtina stiprinti Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (15)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2017 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

         REKOMENDUOJA Maltai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Išplėsti atliekamos išlaidų peržiūros apimtį, įtraukiant visą viešąjį sektorių, ir įtraukti rezultatais grindžiamų viešųjų išlaidų kategoriją.

               2.

               Užtikrinti veiksmingą nacionalinių finansų įstaigų, kurių veikla orientuota į tarptautinę rinką ir kurios turi Maltos išduotą veiklos licenciją, priežiūrą intensyvinant bendradarbiavimą su priimančiųjų šalių, kuriose tos įstaigos veikia, priežiūros institucijomis.

      Priimta Briuselyje 2017 m liepos 11 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         T. TÕNISTE

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

      (3)  OL C 92, 2017 3 24, p. 1.

      (4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

      (5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005SC0440

Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Graikijos stabilumo programos  /* SEK/2005/0440 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 6.4.2005SEK(2005) 440 galutinisRekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Graikijos stabilumo programos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASTarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad dalyvaujančios valstybės narės, t. y. tos, kurios įsivedė bendrą valiutą, Tarybai ir Komisijai pateikia konvergencijos programas. Pagal šio reglamento 5 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komitetas) įvertinimais, turi patikrinti kiekvieną stabilumo programą. Remdamasi Komisijos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu bei patikrinusi programą, Taryba pateikia nuomonę. Pagal reglamentą valstybės narės kasmet turi pateikti atnaujintus stabilumo programų variantus, kuriuos taip pat patikrina Taryba ta pačia tvarka.Atsižvelgdama į 2003 m. užregistruotą 3,2 % BVP valdžios sektoriaus deficitą ir 103,0 % BVP skolos santykį, 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Graikijoje yra perviršinis deficitas ir rekomendavo jį ištaisyti ne vėliau kaip iki 2005 m. 2005 m. sausio 18 d. Taryba nusprendė, kad Graikija nesiėmė efektyvių veiksmų pagal jos rekomendacijas. 2005 m. vasario 17 d., remdamasi Komisijos rekomendacija, pateikta pagal 104 straipsnio 9 dalį, Taryba nusprendė įspėti Graikiją imtis priemonių sumažinti deficitą iki žemesnės nei 3 % BVP vertės ne vėliau kaip iki 2006 m. Graikijos valdžios institucijoms taip pat buvo nurodyta nustatyti ir valdyti skolos lygio pokyčius lemiančius veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, ir pagerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir apdorojimą.Pirmoji 2000–2004 m. Graikijos stabilumo programa buvo pateikta 2000 m. birželio 19 d. ir Tarybos įvertinta 2001 m. vasario 12 d. Kiekvienais paskesniais metais būdavo pateikiami atnaujinti tos programos variantai. 2004 m. gruodžio 17 d. Graikija pateikė atnaujintą savo 2004–2007 m. stabilumo programos variantą, tačiau jis nebuvo Komisijos įvertintas. Pataisytas atnaujintos stabilumo programos variantas buvo pateiktas 2005 m. kovo 21 d. Kovo 29 d. Graikijos vyriausybė paskelbė fiskalinių priemonių paketą, kuriame numatytos papildomos priemonės. Komisijos tarnybos atliko techninį šio varianto įvertinimą, atsižvelgdamos į Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario ekonominių prognozių rezultatus, Elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodiką, 2003–2005 m. bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir principus, nustatytus 2002 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biudžeto politikos koordinavimo stiprinimo[3]. Remiantis šiuo vertinimu teikiamas toks įvertinimas:-  Pataisytas 2004 m. atnaujintos Graikijos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 metus, variantas buvo pateiktas 2005 m. kovo 21 d. Programos tikslai buvo nustatyti atsižvelgiant į kovo 29 d. Vyriausybės paskelbtos fiskalinių priemonių paketo, kuris turėtų padėti įgyvendinti pataisytą programą ir, be kita ko, siekti 2006 m. biudžeto projekte Vyriausybės numatyto siekiamo mažesnio už 3 % BVP deficito, poveikį biudžetui. Programa iš dalies atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. Tačiau programoje nenurodyta, kokiomis priemonėmis bus siekiama 2007 m. nustatytų tikslų. Kainų pokyčiai pagrįsti privataus vartojimo išlaidų defliatoriumi, o ne suderintu vartotojų kainų indeksu. Kalbant apie pagrindinių išorės veiksnių prielaidas, programoje nepateikiami duomenys apie pasaulio BVP augimą (neįtraukiant ES BVP augimo), taip pat nepateikiami atitinkamų užsienio rinkų augimo tempai, kaip reikalauja Elgesio kodeksas.-  Programoje nagrinėjami trys skirtingi makroekonominiai scenarijai. Iš esmės vadinamasis bazinis scenarijus atitinka 2005 m. biudžeto makroekonominę programą. Šis scenarijus pagrįstas optimistinėmis prielaidomis, kad Graikijos ekonomika didelės vidaus paklausos dėka augs panašiu tempu kaip ir iki 2004 m. Šis scenarijus aiškiai neatitinka dabartinių prognozių. Antrajame, lėtesnio augimo scenarijuje, kuris atitinka dabar jau pasenusias 2004 m. rudens Komisijos tarnybų prognozes, prognozuojamas 3,3 % BVP augimas programos laikotarpiu. Trečiajame scenarijuje prognozuojamas 2,9 % realaus BVP augimas 2005 m., kuris turėtų nežymiai padidėti iki 3 % 2006 ir 2007 m. Iš esmės šis scenarijus atitinka Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozes. Todėl, remiantis naujausia turima informacija, trečiasis scenarijus turėtų būti laikomas labiausiai tikėtinu ir pagal jį turėtų būti vertinama programa. Scenarijuje pateikti duomenys rodo, kad potencialios gamybos apimties augimas programos laikotarpiu šiek tiek sumažės nuo 3,3 % 2005 m. iki 3 % 2007 m. Tai visiškai atitinka Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozėse pateiktus apskaičiavimus. Numatomą augimo tempo sulėtėjimą sąlygos bendras gamybos veiksnių produktyvumas. Didelis 2004 m. užregistruotas teigiamas gamybos atotrūkis iki 2007 m. turėtų kiek sumažėti.-  Remiantis 2005 m. kovo mėn. pranešimu dėl deficito ir skolos lygių pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93 (toliau – PDP pranešimas), numatomas 6,1 % BVP valdžios sektoriaus biudžeto deficitas (6,0 % BVP pagal ESS95 apibrėžimą, t. y. neįskaitant su apsikeitimo sandoriais susijusių srautų). Deficitas yra 0,8 procentinio punkto didesnis už 2004 m. rugsėjo mėn. PDP pranešime Graikijos vyriausybės numatytą 5,3 % BVP deficitą. Be 2004 m. rugsėjo mėn. PDP pranešime atskleistų neatitikimų, 2005 m. kovo mėn. PDP pranešime nurodomi ir kiti neatitikimai, t. y. be 0,3 procentinio punkto BVP didesnių nei numatyta palūkanų mokėjimų, jame taip pat nurodomos mažesnės pajamos iš mokesčių ir išlaidų perviršijimas, kurie sudaro pusę procentinio punkto BVP. 2004 m. kovo 18 d. Eurostatas nepatvirtino Graikijos deficito dydžių dėl nenuoseklaus srautų tarp Graikijos ir ES biudžeto registravimo. Eurostatas taip pat pažymėjo, kad dar nėra galutinių praėjusių metų duomenų apie išlaidas sveikatos priežiūros sistemoje ir išlaidas, susijusias su olimpinėmis žaidynėmis. Dėl to gali tekti padidinti 2004 m. ir ankstesnių metų valstybės biudžeto deficito dydžius.-  Pamatiniame scenarijuje, pagal kurį vertinama programa, nustatytas tikslas programos laikotarpiu 3,6 procentinio punkto sumažinti nominalų valdžios sektoriaus biudžeto deficitą – nuo 6,1 % BVP 2004 m. iki 2,4 % BVP 2007 m. Fiskalinis koregavimas numatomas programos pradžioje, ypač 2005 m. ir kiek mažesniu lygiu 2006 m., tuo tarpu 2007 m. koregavimas sudaro tik 0,5 procentinio punkto BVP. Strategijoje nustatytas tikslas 2006 m. sumažinti deficitą iki žemesnės nei 3 % BVP ribinės vertės remiantis Tarybos sprendimu pagal 104 straipsnio 9 dalį. Siekiant tų tikslų programa grindžiama įvairiomis pajamas didinančiomis ir išlaidas mažinančiomis priemonėmis, kurios turėtų padaryti pirminį perteklių didinantį poveikį. Prognozuojama, kad pirminis balansas pagerės nuo 0,4 % BVP deficito 2004 m. iki 1,8 % BVP pertekliaus 2005 m., o laikotarpio pabaigoje sieks 3,3 % BVP perteklių. Komisijos tarnybų atlikti skaičiavimai pagal bendrai sutartą metodiką, taikomą programos duomenims, rodo, kad pagal ciklą pakoreguotas deficitas sumažės nuo 7,0 % BVP 2004 m. iki 4,4 % BVP 2005 m., 3,5 % BVP 2006 m. ir 3 % 2007 m.-  Pamatiniame scenarijuje pateikti siekiamo deficito dydžiai yra mažesni už 2005 m. pavasario prognozėse Komisijos tarnybų prognozuojamus deficito dydžius 2005 m. ir 2006 m. (atitinkamai 4,5 % ir 4,4 % BVP). Didelę dalį to skirtumo galima paaiškinti papildomų fiskalinių priemonių, kurios buvo paskelbtos tik po Komisijos prognozių paskelbimo ir kurių įgyvendinimas numatytas 2005 m., poveikiu biudžetui 2005 m. ir jų daromu poveikiu 2006 m. Numatoma, kad tas poveikis sudarys apie 0,5 procentinio punkto BVP 2005 m. ir 0,9 procentinio punkto BVP 2006 m. Bet to, yra tam tikrų pavojų dėl 2005 m. ir vėlesnių metų biudžeto raidos, susijusių tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis. Konkrečiai socialinio draudimo įmokų raidos projekcijos gali būti pervertintos, tuo tarpu viešojo vartojimo, ypač sveikatos apsaugos ir viešojo sektoriaus darbuotojų užmokesčio raidos projekcijos gali būti nepakankamai įvertintos. Todėl, atsižvelgiant į kovo 29 d. Graikijos Vyriausybės prisiimtus įsipareigojimus, siekiant veiksmingai sumažinti deficitą iki mažesnės už 3 % BVP vertės, be 2005 m. numatytų priemonių, 2006 m. Graikijos valdžios institucijoms gali reikėti imtis papildomų priemonių. Atmetus ciklinius veiksnius, Komisijos tarnybos 2005 ir 2006 m. prognozuoja didesnį už 5 % deficitą. Net įvertinus papildomas kovo mėn. priimtas priemones, jis vis tiek lieka didesnis už 3 % BVP vertę. Taigi, programoje numatytos biudžetinės priemonės neužtikrina pakankamo patikimumo, kad esant įprastiems cikliškiems svyravimams nebūtų peržengta ribinė 3 % BVP deficito vertė. Jų taip pat nepakanka programos laikotarpiu pasiekti Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslo – beveik subalansuotos arba perteklinės biudžeto būklės.-  Prognozuojama, kad skolos santykis nežymiai sumažės nuo 110,5 % BVP 2004 m. iki 109,5 % 2005 m., tada iki 107,2 % 2006 m. ir 104,7 % BVP 2007 m. Manoma, kad prognozuojamą skolos mažinimą daugiausiai skatins didėjantis pirminis perteklius ir spartus nominalaus BVP augimas. Spartesnį skolos mažinimą riboja dideli skolą didinantys atsargų ir srautų koregavimo veiksmai, kurie, nors ir sumažėjo palyginti su 2004 m., ir toliau numatomi gana dideli nepaisant planuojamų įplaukų iš privatizavimo. Programoje pateikiama išsami atsargų ir srautų koregavimo operacijų 2004 m. ataskaita. Tai rodo tam tikrą pažangą nustatant atsargų ir srautų koregavimo šaltinius. Tačiau programoje nepateikiama duomenų apie prognozuojamo atsargų ir srautų koregavimo šaltinius 2005–2007 m. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, susijusią su biudžeto tikslų siekimu, skolos santykio pokytis gali būti ne toks palankus, kaip numatoma.-  Programoje peržiūrima Vyriausybės struktūrinių reformų programa, kurios esmė – valstybės lėšų perorientavimas siekiant jas naudingiau panaudoti. Joje taip pat pateikiamos priemonės mažinti verslo steigimo išlaidas ir dar labiau atverti rinkas konkurencijai (ypač tinklų pramonės šakų). Vyriausybė rengia sveikatos priežiūros sistemos reformą, kuria siekiama užtikrinti finansinį tvarumą ir išspręsti kai kuriuos tos sistemos trūkumus. Tačiau programoje nepateikiama išsamių duomenų apie numatomas priemones, o tolesnės reformos planavimas yra dar labai ankstyvoje stadijoje. Kalbant apie išlaidų restruktūrizavimą, 2005 m. biudžete numatoma sumažinti nominalias vartojimo išlaidas 16 %. Panašu, kad toks išlaidų sumažinimas yra perdėm optimistiškas, nes jis susijęs su tam tikrais biudžeto elementais (atlyginimais, socialinėmis išmokomis), kurie visada yra labai atsparūs išlaidų kontrolės priemonėms.-  Atrodo, kad Graikijoje yra rimtų pavojų ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui, taip pat dėl numatytų labai didelių biudžeto sąnaudų senėjančiai visuomenei. Numatomas didelis su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimas duoda pagrindo manyti, kad gali reikėti imtis papildomų priemonių apriboti valstybės išlaidas pensijoms, be kita ko, ryžtingai įgyvendinant priimtas reformos priemones. Programoje išdėstyta strategija daugiausia grindžiama priimtų pensijos reformų įgyvendinimu ir būtinu valstybės finansų konsolidavimu vidutinės trukmės laikotarpiu. Nepaisant prognozuojamo bendro skolos ir BVP santykio mažėjimo, programos laikotarpiu jis išliks didesnis už 100 % BVP. Net jei ir pavyktų įgyvendinti planuojamą biudžeto konsolidavimą programos laikotarpiu, atsiranda žymus tvarumo atotrūkis, kuris rodo, kad būtinos visapusiškos priemonės viešųjų finansų tvarumui užtikrinti. Šie rezultatai rodo, kad vien tik fiskaliniu konsolidavimu grindžiama strategija neduos reikiamo poveikio.-  Apskritai ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintame programos variante, iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Konkrečiai programoje nepateikiamos pakankamos ir veiksmingos priemonės, kad būtų pasiekta beveik subalansuota arba perteklinė biudžeto būklė. Nors Komisijos tarnybų atlikti skaičiavimai pagal bendrai sutartą metodiką, taikomą pamatinio scenarijaus duomenims, rodo, kad pagal ciklą pakoreguotas deficitas gerės ne mažiau kaip po 0,5 % BVP per metus, jis vis tiek išliks didesnis už 3 % BVP visu programos laikotarpiu. Tačiau remiantis vasario 17 d. Tarybos pateiktu įspėjimu Graikijai pagal 104 straipsnio 9 dalį, Komisija[4] priėjo prie išvados, kad ši biudžeto strategija atitinka Tarybos įspėjime pateiktas rekomendacijas ir kad šiuo metu nereikia imtis jokių papildomų priemonių pagal perviršinio deficito mažinimo procedūrą. Naujas atitikimo toms rekomendacijoms įvertinimas bus atliktas remiantis ataskaita, kurią, kaip numatyta Tarybos sprendime, Graikijos valdžios institucijos turės pateikti spalio mėn.-  Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą įvertinimą, Graikija turėtų: i) imtis būtinų pastovių priemonių, kad būtų ištaisytas perviršinis deficitas ne vėliau kaip iki 2006 m.; ii) nuo 2007 m. mažinti pagal ciklą pakoreguotą deficitą ne mažiau kaip po 0,5 % BVP per metus, pirmiausia vykdant pirminių išlaidų kontrolės priemones, kuriomis vidutinės trukmės laikotarpiu būtų pasiekta beveik subalansuota arba perviršinė biudžeto būklė; iii) padidinti pastangas nustatyti ir valdyti skolos lygio pokyčius lemiančius veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, siekiant užtikrinti valstybės bendrojo skolos santykio sumažinimą, kad sparčiau būtų pasiekta ribinė vertė; iv) kontroliuoti valstybės išlaidas pensijoms ir ryžtingai įgyvendinti priimtas reformas siekiant užtikrinti valstybės finansų tvarumą ir v) bendradarbiaujant su Eurostatu pagerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir apdorojimą, be kita ko, pagerinant greito ir teisingo tų duomenų pateikimo mechanizmus.Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją Tarybos nuomonei dėl pataisyto Graikijos atnaujintos stabilumo programos varianto ir teikia ją Tarybai.RekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Graikijos stabilumo programosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:1.  [2005 m. balandžio 12 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Graikijos stabilumo programą, kuri apima 2004–2007 m laikotarpį. Programa iš dalies atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. Tačiau programoje nenurodytos priemonės siekiant 2007 m. nustatytų tikslų. Kainų raida pagrįsta privataus vartojimo išlaidų defliatoriumi, o ne suderintu vartotojų kainų indeksu. Kalbant apie pagrindinių išorės veiksnių prielaidas, programoje nepateikiami duomenys apie pasaulio BVP augimą (neįtraukiant ES BVP augimo), taip pat nepateikiami atitinkamų užsienio rinkų augimo tempai, kaip reikalaujama Elgesio kodeksu. Todėl Graikijos prašoma iki galo patenkinti reikalavimus duomenų pateikimui.2.  Programoje nagrinėjami trys skirtingi makroekonominiai scenarijai. Remiantis naujausia turima informacija, įtraukta į Komisijos tarnybų pavasario prognozes, programa vertinama pagal antrąjį alternatyvųjį, o ne bazinį scenarijų, nes jis, atrodo, labiausiai atspindi tikėtinas makroekonomines prielaidas. Pamatiniame scenarijuje, pagal kurį vertinama programa, 2005 m. prognozuojamas 2,9 % realaus BVP augimas, šiek tiek paspartėsiantis iki 3 % BVP 2006 ir 2007 m. Numatoma, kad potencialios gamybos apimties augimas palaipsniui mažės nuo maždaug 3,3 % 2005 m. iki 3 % 2007 m., tuo tarpu didelis 2004 m. užregistruotas teigiamas gamybos apimties atotrūkis turėtų mažėti iki 2007 m.3.  2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Graikijoje yra perviršinis deficitas, ir rekomendavo jį ištaisyti iki 2005 m. 2005 m. sausio 18 d. Taryba nusprendė, kad Graikija nesiėmė efektyvių veiksmų pagal jos rekomendacijas. 2005 m. vasario 17 d., remdamasi Komisijos rekomendacija, pateikta pagal 104 straipsnio 9 dalį, Taryba nusprendė įspėti Graikiją imtis priemonių ne vėliau kaip iki 2006 m. sumažinti deficitą iki žemesnės nei 3 % BVP vertės. Graikijos valdžios institucijoms taip pat buvo nurodyta nustatyti ir valdyti skolos lygio pokyčius lemiančius veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, ir pagerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir apdorojimą.4.  Remiantis 2005 m. kovo mėn. PDP pranešimu, apskaičiuota, kad 2004 m. buvo 6,1 % BVP valdžios sektoriaus biudžeto deficitas. Jis yra 0,8 procentinio punkto didesnis už 2004 m. rugsėjo mėn. PDP pranešime Graikijos vyriausybės numatytą 5,3 % BVP deficitą, ir atspindi nepakankamą mokesčių surinkimą ir išlaidų perviršijimą, kurie didina deficitą puse procentinio punkto BVP. 2005 m. kovo mėn. 18 d. Eurostatas nusprendė nepatvirtinti Graikijos deficito duomenų, pažymėdamas, kad dėl kai kurių neišspręstų klausimų 2004 m. ir ankstesnių metų valstybės deficito dydžius gali reikėti padidinti.5.  Graikijos vyriausybės biudžeto strategijoje nustatytas tikslas, remiantis Tarybos sprendimu pagal 104 straipsnio 9 dalį, 2006 m. sumažinti deficitą iki žemesnės nei 3 % BVP ribinės vertės įvairiomis pajamas didinančiomis ir išlaidas mažinančiomis priemonėmis, kurios turėtų padaryti pirminį perteklių didinantį poveikį. Tuo tikslu Graikijos Vyriausybė priėmė fiskalinių priemonių paketą 2005 m., (išskyrus tas, kurios jau įtrauktos į 2005 m. biudžetą), kurios turės ilgalaikį poveikį ir būsimais metais. Pamatiniame scenarijuje nustatytas tikslas programos laikotarpiu 3,6 procentinio punkto sumažinti nominalų valdžios sektoriaus biudžeto deficitą – nuo 6,1 % BVP 2004 m. iki 2,4 % BVP 2007 m. Prognozuojama, kad pirminis balansas žymiai pagerės nuo 0,4 % BVP deficito 2004 m. iki 1,8 % BVP pertekliaus 2005 m., o laikotarpio pabaigoje pasieks 3,3 % BVP.6.  Yra pavojaus, kad 2005 m. ir tolesnių metų biudžeto rezultatai gali būti prastesni, nei numatyta programoje. Konkrečiai socialinio draudimo įmokų ir viešojo vartojimo išlaidų tendencijos gali būti pervertintos, tuo tarpu numatomos koregavimo priemonės, ypač vėlesniais programos metais, gali būti nepakankamai įvertintos. Be to, programoje nenumatoma jokių priemonių, kad būtų išlygintas galimų naujų 2004 ir ankstesnių metų statistinių patikslinimų perkėlimo poveikis. Graikijos valdžios institucijos paskelbė, kad jos yra pasirengusios 2006 m. įgyvendinti papildomas priemones, išskyrus tas, kurios buvo priimtos 2005 m., siekiant veiksmingo deficito sumažinimo iki mažesnės nei 3 % ribinės vertės 2006 m., kaip reikalauja Taryba. Programoje numatytos biudžetinės priemonės neužtikrina pakankamo patikimumo, kad esant įprastiems cikliškiems svyravimams nebūtų pažeista deficito ribinė vertė. Jų taip pat nepakanka programos laikotarpiu pasiekti Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslo – beveik subalansuotos arba perteklinės biudžeto būklės.7.  Prognozuojama, kad skolos santykis nežymiai mažės nuo 110,5 % BVP 2004 m. iki 109,5 % 2005 m., tada iki 107,2 % 2006 m. ir 104,7 % BVP 2007 m. Spartesnį skolos mažinimą riboja dideli skolą didinantys atsargų ir srautų koregavimo veiksmai, kurie, nors ir sumažėjo palyginti su 2004 m., ir toliau numatomi gana dideli nepaisant planuojamų įplaukų iš privatizavimo. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, susijusią su biudžeto tikslų siekimu, skolos santykio pokytis gali būti ne toks palankus, kaip numatoma.8.  Atrodo, kad Graikijoje yra rimtų pavojų ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui, taip pat dėl numatytų labai didelių biudžeto sąnaudų senėjančiai visuomenei. Numatomas žymus su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimas duoda pagrindo manyti, kad gali reikėti imtis papildomų priemonių apriboti valstybės išlaidas pensijoms, be kita ko, ryžtingai įgyvendinant priimtas reformos priemones.9.  Ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintame programos variante, iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Konkrečiai programoje nepateikiamos pakankamos ir veiksmingos priemonės siekiant beveik subalansuotos arba perteklinės biudžeto būklės. Nors Komisijos tarnybų atlikti skaičiavimai pagal bendrai sutartą metodiką, taikomą pamatinio scenarijaus duomenims, rodo, kad pagal ciklą pakoreguotas deficitas gerės 0,5 % BVP per metus, jis vis tiek visu programos laikotarpiu išliks didesnis už 3 % BVP. Tačiau, atsižvelgiant į žingsnius, kurių buvo imtasi siekiant ištaisyti fiskalinius neatitikimus, ši biudžeto strategija atitinka vasario 17 d. Tarybos įspėjime Graikijai pateiktas rekomendacijas pagal 104 straipsnio 9 dalį, ir šiuo metu nereikia imtis jokių papildomų priemonių pagal perviršinio deficito mažinimo procedūrą. Naujas atitikimo toms rekomendacijoms įvertinimas bus atliktas remiantis ataskaita, kurią, kaip numatyta Tarybos sprendime, Graikijos valdžios institucijos turės pateikti spalio mėn.* * *Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Taryba laikosi nuomonės, kad Graikija turėtų:-  įgyvendinti būtinas pastovias priemones, kad ne vėliau kaip iki 2006 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas;-  nuo 2007 m. sumažinti pagal ciklą pakoreguotą deficitą ne mažiau kaip po 0,5 % BVP, pirmiausia imantis pirminių išlaidų kontrolės priemonių, kuriomis vidutinės trukmės laikotarpiu būtų pasiekta beveik subalansuota arba perviršinė biudžeto būklė;-  padidinti pastangas nustatyti ir kontroliuoti veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, kurie sąlygoja skolos lygio pasikeitimus siekiant užtikrinti valstybės bendrojo skolos santykio sumažinimą, kad sparčiau būtų pasiekta ribinė vertė;-  kontroliuoti valstybės išlaidas pensijoms ir ryžtingai įgyvendinti priimtas reformas siekiant užtikrinti valstybės finansų tvarumą;-  bendradarbiaujant su Eurostatu pagerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir apdorojimą, be kita ko, pagerinant greito ir teisingo tų duomenų pateikimo mechanizmus.Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Realus BVP (pokytis, % ) | 2005 m. kovo mėn. SP | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 |2005 m. kovo mėn. KOM | 4,2 | 2,9 | 3,1 |2003 m. gruodžio mėn. SP | 4,2 | 4,0 | 3,8 | – |SVKI infliacija (%) | 2005 m. kovo mėn. SP | 3,0 | – | – | – |2005 m. kovo mėn. KOM | 3,0 | 3,2 | 3,2 |2003 m. gruodžio mėn. SP | 3,0 | 2,8 | 2,6 | – |Valdžios sektoriaus balansas (% BVP)(*) | 2005 m. kovo mėn. SP | -6,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 |2005 m. kovo mėn. KOM | -6,1 | -4,5 | -4,4 |2003 m. gruodžio mėn. SP | -1,2 | -0,5 | 0,0 | – |Pirminis balansas (% BVP)(*) | 2005 m. kovo mėn. SP | -0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 |2005 m. kovo mėn. KOM | -0,4 | 1,0 | 1,0 |2003 m. gruodžio mėn. SP | 4,7 | 5,1 | 5,3 | – |Pagal ciklą pakoreguotas balansas (% BVP)(*) | 2005 m. kovo mėn. SP¹ | -7,0 | -4,4 | -3,5 | -3,0 |2005 m. kovo mėn. KOM | -7,1 | -5,5 | -5,3 |2003 m. gruodžio mėn. SP | -1,2 | -0,5 | 0,0 | – |Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2005 m. kovo mėn. SP | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 |2005 m. kovo mėn. KOM | 110,5 | 110,5 | 108,9 |2003 m. gruodžio mėn. SP | 98,5 | 94,6 | 90,5 | – |Pastaba: 1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. (*) Komisijos prognozėse nebuvo atsižvelgta į kovo 29 d. paskelbtas priemones. Šaltiniai: Pataisyta atnaujinta 2005 kovo mėn. stabilumo programa (SP); 2005 m. pavasario Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |[1] OL L 209, 1997.8.2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, kurią ECOFIN taryba patvirtino 2001.7.10.[3] KOM(2002) 668, 2002 11 27.[4] Komisijos komunikatas dėl Graikijos veiksmų pagal Tarybos pateiktą įspėjimą pagal EB sutarties 104 straipsnio 9 dalį dėl deficito sumažinimui būtinų priemonių siekiant ištaisyti perviršinio deficito būklę (SEC(2005)443 2005.4.6 d.).[5] OL L 209, 1997.8.2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Rekomendacija Tarybos Rekomendacija siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Suomijoje

text:
     LT

LT        LT
 ---pagebreak---                EUROPOS KOMISIJA

                                                Briuselis, 2010.6.15
                                                SEK(2010) 747 galutinis

                                   Rekomendacija

                         TARYBOS REKOMENDACIJA

     siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Suomijoje

LT                                                                                LT
 ---pagebreak---                                              Rekomendacija

                                        TARYBOS REKOMENDACIJA

             siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Suomijoje

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 7 dalį,

     atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

     kadangi:

     (1)    Pagal Sutarties 126 straipsnį valstybės narės vengia perviršinio valdžios sektoriaus
            deficito.

     (2)    Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai –
            priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui,
            leidžiančiam kurti naujas darbo vietas.

     (3)    Stabilumo ir augimo pakto reforma siekta sustiprinti jo veiksmingumą, ekonominius
            pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Ja siekta užtikrinti, kad
            visuose perviršinio deficito procedūros (PDP) etapuose būtų visų pirma atsižvelgta į
            ekonomikos ir biudžeto aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo pakte numatyta
            struktūra, kuria palaikoma vyriausybės politika, skirta greitai atkurti patikimą biudžeto
            būklę, atsižvelgiant į ekonominę padėtį.

     (4)    [2010 m. liepos 13 d.] Taryba pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad
            Suomijoje yra perviršinis deficitas.

     (5)    Pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl
            perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo1 (kuris yra
            Stabilumo ir augimo pakto dalis) 3 straipsnį Taryba atitinkamai valstybei narei taip pat
            turi pateikti rekomendacijas, kad per nurodytą laikotarpį būtų ištaisyta perviršinio
            deficito padėtis. Rekomendacijoje turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių
            laikotarpis, per kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių
            perviršiniam deficitui ištaisyti, ir terminas perviršiniam deficitui ištaisyti, o tai turėtų
            būti padaryta per metus nuo tokio deficito nustatymo, nebent atsirastų ypatingų
            aplinkybių. Sprendžiant, ar egzistuoja ypatingos aplinkybės, reikėtų atsižvelgti į
            Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje paaiškintus svarbius veiksnius. Be
            to, rekomendacijoje ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba turėtų reikalauti, kad

     1
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

LT                                                   2                                                     LT
 ---pagebreak---            struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir
           kitas laikinąsias priemones, per metus pagerėtų mažiausiai 0,5 % BVP.

     (6)   Suomijos atveju laikoma, kad svarbūs veiksniai, kurie paaiškinti Reglamento (EB)
           Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje ir kuriuos Komisija išnagrinėjo pranešime pagal 124
           straipsnio 3 dalį, yra palankūs. Vis dėlto tai nereiškia, kad yra ypatingų aplinkybių, dėl
           kurių būtų galima nesilaikyti standartinio deficito ištaisymo termino. Visų pirma,
           remiantis Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognoze ir darant prielaidą, kad
           politika nesikeis, jau 2011 m. valdžios sektoriaus deficitas turėtų sumažėti kiek žemiau
           3 % pamatinės vertės.

     (7)   Prieš pasaulinę krizę Suomija sukaupė didelį valstybės finansų perteklių. Todėl
           Suomija galėjo numatyti palyginti dideles diskrecines fiskalines paskatas, kurios
           sudarė 1,8 % BVP 2009 m. ir 1,1 % BVP 2010 m., ir sudaryti sąlygas automatiniams
           stabilizatoriams veikti visu pajėgumu. Dėl to 2010 m. susidarė 2,2 % BVP valdžios
           sektoriaus deficitas. Remiantis Finansų ministerijos 2010 m. balandžio mėn. PDP
           pranešimu, 2010 m. deficitas turėtų dar padidėti iki 4,1 % BVP. Komisijos tarnybų
           pavasario prognozėje 2010 m. numatytas šiek tiek mažesnis deficitas – 3,8 % BVP.
           Atsižvelgiant į 2010 m. gegužės 14 d. Finansų ministerijos Parlamentui pateiktą trečią
           papildomą biudžetą, manoma, kad mokesčių pajamos 2010 m. gali būti 0,5 % BVP
           didesnės, negu planuotos, iš esmės dėl to, kad surenkama daugiau pelno mokesčių. Tai
           reiškia, kad rezultatai gali būti geresni, nei numatyti dabartinėse valstybės finansų
           projekcijose, bet kadangi šios projekcijos nebuvo iš esmės atnaujintos, oficialiai liko
           nepakeistas 2010 m. siektinas deficito rodiklis ir lieka galioti dabartinis vertinimas.
           Finansų ministerija ir Komisijos tarnybos prognozuoja, kad 2011 m. valdžios
           sektoriaus deficitas turėtų būti kiek mažesnis negu 3 % BVP darant prielaidą, kad
           politika nesikeis. Remiantis Komisijos tarnybų prognoze, perviršinio deficito
           ištaisymas 2011 m. reiškia, kad 2011 m. fiskalinės pastangos sieks apie 0,3 procentinio
           punkto BVP.

     (8)   Pagrindinė priemonė centrinės valdžios sektoriaus išlaidoms kontroliuoti yra
           daugiametės viršutinės išlaidų ribos, į kurias neįtrauktos į ciklo pokyčius greitai
           reaguojančios išlaidos, todėl automatiniai stabilizatoriai galėjo veikti visu pajėgumu.
           Nors tokia tvarka, visų pirma nevaržomu automatinių stabilizatorių veikimu, buvo
           remiama ekonominė veikla ir socialinė sanglauda krizės laikotarpiu, tačiau dėl jos
           palyginti smarkiai pablogėjo valstybės finansų būklė. Ši biudžeto sistema veiksmingai
           padės mažinti centrinės valdžios sektoriaus išlaidas, įskaitant socialines išlaidas, tik iš
           esmės prasidėjus ekonomikos atsigavimui. Vietos valdžia yra atsakinga už daugumą
           su visuomenės senėjimu susijusių viešųjų išlaidų, kaip antai švietimo, sveikatos ir
           ilgalaikės priežiūros, ir jų atžvilgiu netaikomi centrinės valdžios lygmeniu nustatyti
           išlaidų apribojimai. Siekiant padengti didėjančias išlaidas, paprastai buvo didinami
           vietos mokesčiai – nors skola savivaldybių lygmeniu nedidėjo, didėjo bendra
           nacionalinių mokesčių našta. Vyriausybė vykdo vietos valdžios struktūrų ir paslaugų
           teikimo vidutinės trukmės reformą, siekdama apriboti su visuomenės senėjimu
           susijusių išlaidų augimą.

     (9)   2010 m. balandžio 26 d. nuomonėje dėl naujausios atnaujintos stabilumo programos
           Taryba įvertino ilgalaikį Suomijos valstybės finansų tvarumą ir paragino valdžios
           institucijas laiku imtis veiksmų siekiant apibrėžti išsamią ir konkrečią vidutinės
           trukmės fiskalinę strategiją konsolidacijai nuo 2011 m. vykdyti, taip pat vidutinės
           trukmės tikslui pasiekti ir ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui atkurti.

LT                                                 3                                                     LT
 ---pagebreak---      (10)   2009 m. bendroji valdžios sektoriaus skola siekė 44 % BVP. Balandžio mėn. PDP
            pranešime numatyta, kad 2010 m. skolos santykis padidės iki 49,9 % BVP. Komisijos
            tarnybų pavasario prognozėje numatyta, kad skolos santykis didės šiek tiek greičiau ir
            sieks 50,5 % BVP 2010 m. ir 54,9 % BVP 2011 m., bet vis tiek liks mažesnis už 60 %
            BVP pamatinę vertę.

     (11)   Siekiant vykdyti griežtesnę priežiūrą pagal PDP reikės reguliariai ir laiku stebėti
            pažangą, padarytą įgyvendinant fiskalinio konsolidavimo strategiją. Atsižvelgiant į tai,
            būsimose atnaujintose Suomijos stabilumo programose šiam klausimui galėtų būti
            skirtas atskiras skyrius.

     (12)   Apskritai, Tarybos nuomone, biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti
            užtikrinta, kad valdžios sektoriaus balansas nuolat gerėtų, siekiant gerinti valstybės
            finansų kokybę ir stiprinti ekonomikos augimo potencialą,

     PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

     (1)    Pripažįstant, kad Suomijos biudžeto būklę 2010 m. lėmė priemonės, kurios sudarė
            1,8 % BVP 2009 m. ir 1,1 % 2010 m. ir kurios buvo tinkamas atsakas ištikus
            nuosmukiui ir atitiko Europos ekonomikos atkūrimo plano principus, taip pat
            nevaržomas automatinių stabilizatorių veikimas, Suomijos valdžios institucijos esamą
            perviršinio deficito padėtį turėtų ištaisyti ne vėliau kaip iki 2011 m.

     (2)    Suomijos valdžios institucijos turėtų patikimai ir tvariai sumažinti valdžios sektoriaus
            deficitą iki mažesnės kaip 3 % BVP vertės Konkrečiai šiuo tikslu Suomijos valdžios
            institucijos turėtų:
            (a)    2010 m. įgyvendinti naujausioje atnaujintoje stabilumo programoje numatytas
                   fiskalines priemones, kartu užtikrindamos, kad planuojamas 3 % BVP
                   pamatinės vertės viršijimas išliktų ribotas ir laikinas;

            (b)    užtikrinti, kad 2011 m. fiskalinės pastangos būtų ne mažiau kaip ½ % BVP;

            (c)    nurodyti priemones, skirtas užtikrinti numatomą perviršinio deficito ištaisymą
                   2011 m.

     (3)    Taryba nustato [2011 m. sausio 13 d.] terminą, iki kurio Suomijos vyriausybė turi
            imtis veiksmingų priemonių, kad nurodytų priemones, kurios bus reikalingos siekiant
            ištaisyti perviršinį deficitą. Veiksmingos priemonės bus vertinamos atsižvelgiant į
            ekonomikos pokyčius, palyginti su Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozėje
            pateikta ekonomine perspektyva.

     Suomijos valdžios institucijos apie pažangą, padarytą įgyvendinant šias rekomendacijas,
     turėtų pranešti atskirame būsimų atnaujintų konvergencijos programų skyriuje, kol perviršinio
     deficito procedūra bus nutraukta.

     Be to, Taryba pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti vidutinės trukmės tikslą, kad būtų galima
     tinkamai valdyti biudžetą ekonomikos nuosmukio metu ir siekiant atkurti ilgalaikį valstybės
     finansų tvarumą. Todėl Taryba ragina Danijos valdžios institucijas užtikrinti, kad, panaikinus
     perviršinį deficitą, būtų tęsiamas biudžeto konsolidavimas siekiant biudžeto būklės vidutinės
     trukmės tikslo, kuris yra 0,5 % BVP struktūrinis perteklius.

LT                                                 4                                                   LT
 ---pagebreak---      Ši rekomendacija skirta Suomijos Respublikai.

     Priimta Briuselyje,

                                               Tarybos vardu
                                               Pirmininkas
                                               […]

LT                                               5             LT


title: Europos centrinio banko rekomendacija — 2006 spalio 9 d. skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Banka Slovenije išorės auditoriaus (ECB/2006/14)

text:
               25.10.2006

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 257/19

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA

   2006 spalio 9 d.
   skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Banka Slovenije išorės auditoriaus
   (ECB/2006/14)
   (2006/C 257/08)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 27.1 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Europos centrinio banko (ECB) ir Eurosistemos nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomas išorės auditorius, kurį rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba.

               (2)

               Pagal 2006 m. liepos 11 d. Tarybos sprendimo, pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį dėl bendros valiutos įvedimo Slovėnijoje 2007 m. sausio 1 d. (1) 1 straipsnį, Slovėnija dabar tenkina būtinas sąlygas įvesti eurą, o Slovėnijai taikyta leidžianti nukrypti nuostata, nurodyta 2003 m. Stojimo akto (2) 4 straipsnyje, panaikinama nuo 2007 m. sausio 1 d.

               (3)

               Šioje rekomendacijoje minimas išorės auditorius yra dabartinis Banka Slovenije išorės auditorius, kuris buvo paskirtas 2006 — 2008 finansiniams metams,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   Rekomenduojama skirti Deloitte & Touche revizija d.o.o. Banka Slovenije išorės auditoriumi 2007 ir 2008 finansiniams metams.

      Pasirašyta Frankfurte prie Maino, 2006 m. spalio 9 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OL L 195, 2006 7 15, p. 25.

      (2)  OL L 236, 2003 9 23, p. 33.