Svarbus teisinis pranešimas

|

52007SC0071

Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Danijos konvergencijos programos  /* SEK/2007/0071 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 23.1.2007SEK(2007) 71 galutinisRekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Danijos konvergencijos programos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Bendrosios aplinkybės1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma ne tik patvirtinamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, bet taip pat siekiama stiprinti efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą.Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Danijos konvergencijos programa buvo pateikta 1998 m. spalio mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1998 m. gruodžio 1 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba.2. Atnaujintos programos vertinimo aplinkybėsKomisija išnagrinėjo naujausią 2006 m. lapkričio 30 d. pateiktą atnaujintą Danijos konvergencijos programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai).Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant yra vertinama atnaujintoje konvergencijos programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija:1.  ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų,2.  naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją įvertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos santrauka) bei3.  Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas.2.1. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultataiPer pastaruosius dešimt metų Danijos ekonomikos būklė apskritai buvo palyginti gera. Realusis BVP augo ir infliacija kito iš esmės kaip ir euro zonoje. Kartu darbo rinka ėmė veikti geriau ir tapo labai lanksti, dėl to laipsniškai mažėjo nedarbas ir didėjo užimtumas. Danijos nedarbo lygis istoriškai žemiausias, o užimtumo – didžiausias ES. Be to, Danija pasinaudojo tinkamai valdomomis reformomis ir patikima fiskaline politika – tai sąlygojo valdžios sektoriaus perteklių keletą metų iš eilės bei greitai mažėjančią valstybės skolą. Tvirtus valstybės finansus nulėmė sėkmingos ekonominės reformos ir vidutinės trukmės fiskalinė strategija, kurios tikslas – fiskalinis tvarumas ir griežtai kontroliuojamos išlaidos. Svarbus šios strategijos elementas – mokesčių įšaldymas, kuriuo skatinama griežta išlaidų kontrolė ir numatoma laikui bėgant sumažinti mokesčių naštą. Danijos rizika kalbant apie ilgalaikį valstybės finansų tvarumą yra nedidelė. Vidutinės trukmės fiskalinė strategija, kurios pagrindiniai tikslai – sukurti biudžeto perteklių ir sumažinti valstybės skolą, pasiteisina rengiant valstybės finansus senėjančios visuomenės poveikiui. Viena iš priemonių, kuria gerinami Danijos gebėjimai spręsti šias problemas, yra 2006 m. birželio mėn. sudarytas Gerovės susitarimas, kuriuo numatoma padidinti ilgalaikę darbo jėgos pasiūlą.2.2. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas įvertinimas2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2005–2010 metus. Tuomet Taryba laikėsi nuomonės, kad „apskritai biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra puikus fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Stabilumo ir augimo pakto, pavyzdys.“2.3. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas2006 m. spalio 16 d. Danija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Danijos nacionalinėje reformų programoje yra nurodyti šie pagrindiniai uždaviniai ir prioritetai: užtikrinti fiskalinį tvarumą, gerinti konkurenciją tam tikruose sektoriuose; didinti viešojo sektoriaus efektyvumą; kurti žinių visuomenę; užtikrinti aplinkos tvarumą ir energiją; skatinti verslumą ir didinti darbo jėgos pasiūlą.Komisijos atliktas šios programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos [2] dalis) parodė, kad įgyvendindama nacionalinę reformų programą Danija daro labai didelę pažangą. 2006 m. birželio mėn. sudariusi Gerovės susitarimą, Danija papildomai sustiprino reformų strategiją tiek makroekonomikos, tiek užimtumo politikos atžvilgiu ir daro labai didelę pažangą siekdama šalies pritarimo reformoms. Danija taip pat pažengė mikroekonomikos politikos srityje, įskaitant konkurenciją.Atsižvelgiant į padarytą pažangą, Danija taip pat paraginta sutelkti dėmesį į vidutinės trukmės darbo jėgos pasiūlos, konkurencijos, energijos tinklų sujungimo, į aplinką išskiriamų teršalų mažinimo ir švietimo sritis.Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių imtasi ir (arba) kurios pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą, ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą) ir todėl darančios išmatuojamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankamai patikima riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra viena privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų skirti pakankamą dėmesį vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[3]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnis. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių 2005–2008 m. laikotarpiu nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[4], kuriame, inter alia, reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. |-  RekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Danijos konvergencijos programosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:(1) [2007 m. vasario 27 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Danijos konvergencijos programą, kurioje apžvelgiamas 2006–2010 m. laikotarpis.(2) Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas lėtės nuo 2,7 % 2006 m. iki vidutiniškai 1,0 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, šis scenarijus pagrįstas labai atsargiomis augimo prielaidomis, ypač 2008–2010 m laikotarpiu, nes atnaujintoje programoje daroma techninė prielaida, kad 2010 m. nebebus (teigiamo) gamybos apimties atotrūkio. Programoje pateikiamos infliacijos prognozės yra tikroviškos.(3) Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje apskaičiuota, kad 2006 m. valdžios sektoriaus perteklius bus 3,2 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 2,1 % BVP pertekliumi. Tai rodo didesnį, nei buvo numatyta, augimą, taip pat, kaip ir anksčiau, dideles energijos kainas, atsižvelgiant į pajamų, susijusių su Danijos naftos ir dujų gamyba, reikšmę.4.  Biudžeto strategijos tikslas – programos laikotarpiu išlaikyti struktūrinį perteklių (t. y. pagal ciklą pakoreguotas perteklius, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) vidutiniškai nuo ½ % iki 1½ % BVP, numatant labai sumažinti valdžios sektoriaus skolos santykį siekiant užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą. Strategijos pagrindas – išlaidų ribojimas (metinis realiojo viešojo vartojimo išlaidų didėjimas 2007–2010 m. apribojamas ties vidutiniškai 1 % riba, t. y. vertė pakilo nuo ankstesnėje atnaujintoje programoje nustatytos 0,5 % ribos) bei 2001 m. įvesto mokesčių įšaldymo ir reikalavimo, kad vietos valdžios institucijų biudžetas būtų subalansuotas, laikymasis. Atnaujintoje programoje numatoma, kad perteklius šiek tiek sumažės nuo 3,1 % BVP 2006 m. iki 2,8 % 2007 m. ir toliau mažės iki 1,2 % 2010 m. (pirminis perteklius sumažės nuo 4,7 % 2006 m. iki 1,8 % 2010 m.) . Mažėjimas nuo 2008 m. yra susijęs su atsargiomis BVP augimo prielaidomis. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, valdžios sektoriaus balansas 2006–2008 m. yra didesnis, bet į programos laikotarpio pabaigą mažėja.5.  Remiantis skaičiavimais pagal bendrai sutartą metodiką, prognozuojama, kad struktūrinis balansas per visą programos laikotarpį bus apie 2 % BVP arba daugiau (2007 m. jis šiek tiek sumažės, o 2008 m. kiek pagerės). Programoje pateiktas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – nuo ½ % iki 1½ % BVP struktūrinis balansas, kurį pagal programą planuojama su didele atsarga išlaikyti per visą programos laikotarpį. Vidutinės trukmės tikslas nesikeičia nuo ankstesnėje atnaujintoje programoje nustatyto, tiesa, naujojoje programoje nebėra antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemos (kuri buvo ankstesnėse Danijos programose), vadovaujantis 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimu[6]. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis už mažiausią vertę (maždaug 0,5 % BVP deficitas), pasiekus šį tikslą turėtų atsirasti pakankamai patikima riba, neleisianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir yra ambicingesnis nei turėtų būti pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgalaikiu laikotarpiu.6.  Biudžeto rezultatai galėtų būti geresni nei prognozuojama programoje, ypač 2008–2010 m. Iš esmės taip yra dėl programoje pateikto labai atsargaus makroekonominio scenarijaus, kuriame rizika, kad realaus viešojo vartojimo išlaidos galėtų didėti daugiau, nei numatyta, subalansuojama.7.  Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys atrodo pakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Jomis taip pat užtikrinamas pakankamas patikimumas, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba esant įprastiniams metiniams makroekonominiams svyravimams. Programoje numatytos fiskalinės politikos priemonės visiškai atitinka Stabilumo ir augimo paktą.8.  Apytikriu apskaičiavimu bendroji valstybės skola 2006 m. bus nukritusi iki mažiau kaip 30 % BVP, t. y. daug mažiau nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje prognozuojama, kad bendrasis skolos santykis per programos laikotarpį sumažės dar apytiksliai 11 procentinių punktų.9.  Ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis Danijos biudžetui yra didesnis nei vidutiniškai Europos Sąjungoje – tam didelę įtaką daro tai, kad pensijų išlaidos, palyginti su visu BVP, per ateinančius dešimtmečius santykinai daug padidės. Tačiau 2006 m. birželio mėn. priimtas daugiapusis reformų paketas – Susitarimas dėl būsimo klestėjimo, gerovės ir ateities investicijų, arba tiesiog Gerovės susitarimas – kurio tikslas yra atitolinti išėjimą į pensiją ir kuris turėtų padėti pažaboti ilgalaikes išlaidų tendencijas bei kartu padidinti valstybės finansų tvarumą. Be to, pradinė biudžeto, kuriam būdingas didelis struktūrinis perteklius, būklė žymiai padeda sumažinti ilgalaikį senėjančios visuomenės poveikį biudžetui. Mažinant pavojus valstybės finansų tvarumui taip pat bus svarbu išlaikyti didelį pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu. Atsižvelgiant į šiuos veiksnius, rizika dėl Danijos valstybės finansų tvarumo yra nedidelė.10.  Konvergencijos programoje nurodytas 2006 m. spalio mėn. pateiktos nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje pateikiami sisteminiai duomenys apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto prognozėse aiškiai atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Visų pirma abiejose programose numatoma įgyvendinti reformas, kurių tikslas – padidinti ilgalaikę darbo jėgos pasiūlą, būtent susitarimą padidinti įstatyminį pensinį amžių ir taip skatinti ilgiau iš tikrųjų likti darbo rinkoje.11.  Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires.12.  Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų [7] .Apskritai galima daryti išvadą, kad vidutinės trukmės biudžeto būklė yra patikima, o biudžeto strategija – geras Stabilumo ir augimo paktą atitinkančios fiskalinės politikos pavyzdys.Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas1[1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėjehttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, COM(2006)816.[3] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, COM (2006) 574 galutinis ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006.[4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba.[5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Žr. Eurostato pranešimus spaudai Nr. 30/2004, 2004 m. kovo 2 d., ir Nr. 117/2004, 2004 m. rugsėjo 23 d.[7] Iš neprivalomų duomenų nepateiktos būtent atsargų ir srautų tikslinimo specifikacijos.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005SC0642

Rekomendacija Tarybos sprendimas panaikinantis 2004 m. birželio 2 d. sprendimą dėl perviršinio deficito Nyderlanduose  /* SEK/2005/0642 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 18.5.2005SEK(2005) 642 galutinisRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpanaikinantis 2004 m. birželio 2 d. sprendimą dėl perviršinio deficito Nyderlanduose(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. ĮVADAS2004 m. kovo 31 d. Komisija gavo oficialų Nyderlandų valdžios institucijų patvirtinimą, kad 2003 m. valdžios sektoriaus deficitas siekė 3,2 % BVP[1], todėl viršijo Sutartyje numatytą pamatinę vertę. Remdamasi šiuo įrodymu, Komisija 2004 m. balandžio 28 d. inicijavo perviršinio deficito procedūros taikymą Nyderlandams, priėmusi Sutarties 104 straipsnio 3 dalyje numatytą pranešimą. Atsižvelgusi į visus svarbius šiame pranešime išvardytus veiksnius ir į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę pagal 104 straipsnio 4 dalį, Komisija 2004 m. gegužės 19 d. priėmė nuomonę (pagal 104 straipsnio 5 dalį), kurioje teigiama, kad Nyderlanduose yra perviršinis deficitas. Todėl 2004 m. birželio 2 d. Taryba priėmė sprendimą[2] pagal 104 straipsnio 6 dalį.Tuo pat metu Taryba pateikė rekomendaciją Nyderlandams pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį ištaisyti esamą perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį. Konkrečiai Taryba rekomendavo, kad „Nyderlandų valdžios institucijos turėtų ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį ne vėliau kaip iki 2005 m. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį.“ Taryba nurodė Nyderlandų vyriausybei iki 2004 m. spalio 2 d. „imtis veiksmų dėl iš esmės struktūrinio pobūdžio korekcinių priemonių 2005 m., sudarančių ne mažiau kaip pusę procento BVP“.Taryba, teikdama rekomendacijas pataisyti perviršinį deficitą, pabrėžė, kad „biudžeto konsolidavimo priemonės turėtų užtikrinti, kad valdžios sektoriaus balansas nuolat gerėtų, taip pat pagerinti viešųjų finansų būklę bei stiprinti ekonomikos augimo potencialą.“ Be to, ji paragino Nyderlandų valdžios institucijas užtikrinti, kad „biudžeto konsolidavimas, siekiant, kad valstybės finansų būklė priartėtų prie beveik subalansuoto biudžeto ar biudžeto pertekliaus, būtų tvarus, ypač mažinanti pagal ciklą pakoreguotą biudžetą ne mažiau kaip 0,5 procentinio punkto BVP per metus po to, kai bus ištaisytas perviršinis deficitas.“2004 m. spalio 6 d. Komisija padarė išvadą[3], kad Nyderlandų vyriausybė ėmėsi veiksmingų priemonių iki 2004 m. spalio 2 d., apie kurias Tarybai buvo pranešta spalio 21 d.[4]2. PERVIRšINIO DEFICITO PATAISYMAS 2004 M.Netrukus po to, kai paaiškėjo, kad 3 % BVP pamatinė vertė 2003 m. buvo viršyta užsitęsus ekonominiam nuosmukiui, Nyderlandų vyriausybė 2004 m. balandžio 16 d., siekdama pataisyti perviršinį deficitą jau 2004 m., įvedė 0,5 % BVP papildomų taupymo priemonių paketą 2004 m. Šis taupymo priemonių paketas prisidėjo prie taupymo, numatyto 2004 m. biudžete.[5] Maždaug pusę priemonių paketo sudarė struktūrinio pobūdžio priemonės, ypač įmokų padidinimas sveikatos draudimui, sveikatos sektoriaus išlaidų sumažinimas ir laipsniškas subsidijų žemos kvalifikacijos darbuotojų užimtumui panaikinimas. Kitą pusę sudarė vienkartinės priemonės, mažinusios deficitą tik 2004 m. Svarbiausios vienkartinės priemonės buvo išlaidų pagalbai vystymuisi termino atidėjimas, centrinio banko pelno apskaita ir mažesnės, nei numatytos, išlaidos investicijoms į infrastruktūrą.2005 m. kovo mėn. pranešime pagal PDP (kuris buvo pateiktas 2005 m. vasario 28 d. ir Eurostato patvirtintas 2005 m. kovo 18 d.) buvo numatytas 2,5 % 2004 m. BVP valdžios sektoriaus deficitas (žr. 1 lentelę). 2005 m. kovo 31 d. reguliarioje peržiūrėtų valdžios sektoriaus duomenų ataskaitoje Eurostatui 2004 m. deficitas, atsižvelgiant į turimą išsamesnę informaciją apie savivaldybių finansus, buvo pakoreguotas į 2,3 %.Šis rezultatas palyginamas su numatytu 3,0 % BVP deficitu 2004 m. pagal 2005 m. biudžetą, 2004 m. lapkričio mėn. atnaujinta stabilumo programa ir 2,9 % BVP Komisijos tarnybų 2004 m. rudens prognozėje. Geresnis, nei numatyta, rezultatas, palyginti su 2005 m. biudžete prognozuotais rezultatais, yra iš dalies dėl to, kad 2004 m. pabaigoje mokestinės pajamos daugumoje svarbiausių mokesčių kategorijų buvo didesnės, nei numatyta. Pajamos dar labiau išaugo dėl didelių naftos kainų ir atitinkamai didesnių valdžios sektoriaus pajamų už gamtinių dujų pardavimą. Be to, išlaidos augo lėčiau, nei numatyta, daugiausia dėl lėtesnio bedarbio išmokų augimo, mažesnių, nei prognozuota, investicijų į infrastruktūrą ir mažesnių grynųjų įnašų į ES. Remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognoze, pagal ciklą pakoreguotas deficitas sumažėjo nuo 2,0 % BVP 2003 m. iki 1,2 % BVP 2004 m.Bendroji valstybės skola padidėjo nuo 54,3 % BVP 2003 m. iki 55,2 % BVP[6] 2004 m., daugiausia dėl prastos ekonominės padėties ir žymaus nominalaus deficito. Taigi skolos santykis liko mažesnis, nei Sutartyje numatyta 60 % BVP pamatinė vertė.1 lentelė: Biudžeto pokyčiai 2002–2004 m. (% BVP) |Rezultatas | 2002 | 2003 | 2004 |Valdžios sektoriaus balansas | -1,9 | -3,2 | -2,3 |- Bendros pajamos | 45,9 | 45,8 | 45,5 |Iš jų: einamieji mokesčiai | 12,0 | 11,2 | 11,0 |socialinės įmokos | 14,9 | 15,5 | 15,1 |- Bendros išlaidos | 47,8 | 49,0 | 48,0 |Iš jų: kolektyvinis vartojimas | 11,3 | 11,4 | 11,4 |socialiniai pervedimai | 13,3 | 14,0 | 14,0 |palūkanų išlaidos | 3,1 | 2,9 | 2,9 |bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas | 3,6 | 3,6 | 3,5 |Pirminis balansas | 1,1 | -0,3 | 0,4 |Pm Mokesčių našta | 40,1 | 40,0 | 39,9 |Valstybės skola | 52,6 | 54,3 | 55,7 |Pm Pagal ciklą pakoreguotas balansas1 | -2,3 | -2,0 | -1,2 |Pm Pagal ciklą pakoreguotas pirminis balansas 1 | 0,8 | 0,9 | 1,7 |Pm Realus BVP1 (metinis pasikeitimas %) | 0,6 | -0,9 | 1,3 |Palūkanų išlaidos, bendros išlaidos ir balansas, įskaitant apsikeitimo sandorius pagal apibrėžimus perviršinio deficito procedūroje. 1 Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario ekonominė prognozė. Šaltinis: Komisijos tarnybos. |3. BIUDžETO PERSPEKTYVOS 2005 M. IR 2006 M.2005 m. biudžetas buvo pateiktas Parlamentui 2004 m. rugsėjo 21 d. ir netrukus, padarius keletą nežymių pakeitimų, patvirtintas. Jame numatytos tolesnės deficito mažinimo priemonės 2005 m., kaip antai sveikatos sektoriaus išlaidų sumažinimas, pajamų mokesčio normų padidinimas, ribojamas bedarbio išmokų mokėjimas ir didesnės įmokos nedarbo draudimui. Priemonės, kurios numatomos 2005 m. biudžete (įskaitant struktūrines priemones 2004 m. balandžio 16 d. priemonių pakete), padeda sumažinti deficitą puse procentinio punkto BVP 2005 m. Apskritai dauguma korekcinių priemonių yra struktūrinio pobūdžio.Remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognoze, 2005 m. numatomas 2,0 % BVP (2 lentelė) valdžios sektoriaus deficitas. Paskutiniame (2005 m. kovo mėn.) pranešime pagal PDP buvo siekiama 2,1 % deficito[7]. Realus BVP augimas turėtų nežymiai sumažėti nuo 1,4 % 2004 m. iki 1,0 % 2005 m. Vis dėlto ketvirčio prognozėje numatomas laipsniškas atsigavimas metų bėgyje, sąlygosiantis didesnes mokestines pajamas – pirmiausia dėl didesnio bendrovių ir savarankiškai dirbančių asmenų pelno. Be to, prognozuojama, kad pajamos iš gamtinių dujų pardavimų padidins pajamas ir 2005 m. Prognozuojama, kad išlaidų santykis 2005 m. nežymiai sumažės. Susilpnintas valdžios sektoriaus išlaidų augimas atspindi taupymo priemonių poveikį ir nulinį pagal sutartis dirbančių valstybės tarnautojų darbo užmokesčio ir socialinio draudimo įmokų padidėjimą.Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozėje numatomas realus BVP augimo padidėjimas iki 2,0 % 2006 m., o tai sąlygotų pajamų augimą dėl numatomo ekonomikos pakilimo. Vis dėlto, remiantis dabartinės politikos prielaidomis, nominalus deficitas sumažėtų tik nuo 2,0 % BVP 2005 m. iki 1,6 % BVP, nes taupymą tokiose srityse kaip antai socialinė apsauga, subsidijos ir viešojo sektoriaus darbo užmokestis lydėtų padidėjusios išlaidos transportui, saugumui, žinių ekonomikai ir kompensacijoms, kurios sumažintų sveikatos draudimo reformos poveikį namų ūkių pajamoms.Pagal ciklą pakoreguotas deficitas turėtų žymiai sumažėti 2005 m. ir sudaryti 0,4 % BVP dėl vykstančio biudžeto konsolidavimo. Tai reikštų deficito sumažėjimą 0,8 % BVP antrus metus iš eilės, o tai yra daugiau, nei minimalus metinis 0,5 % BVP deficito sumažinimas, kurio reikalauja Taryba taisant perviršinį deficitą. Taigi, atsižvelgiant į pagal ciklą pakoreguotą deficitą, Nyderlandų biudžetas jau 2005 m. būtų artimas subalansuotam. Remiantis dabartine politika, Komisijos tarnybų pavasario prognozėje numatoma, kad pagal ciklą pakoreguotas balansas ir toliau gerės, o 2006 m. pasieks pusiausvyrą. Didelis nominalaus ir pagal ciklą pakoreguoto deficito skirtumas atspindi užsitęsusį ekonominį nuosmukį ir numatomą laipsnišką atsigavimą. Realus BVP augimas 2001 m. sumažėjo iki mažesnio, nei potencialaus augimo tempo, ir numatoma, kad jis pasieks potencialią ribą tik 2006 m. Taigi neigiamas gamybos apimties atotrūkis padidės nuo 1,9 % BVP 2003 m. iki maždaug 2,5 % BVP 2005 m. ir 2006 m.Remiantis 2005 m. kovo mėn. pranešimu pagal PDP, valdžios sektoriaus skola 2005 m. išaugs iki 57,4 % BVP – šis rodiklis beveik sutampa su 57,6 % BVP skolos santykiu, numatytu Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozėje. Įtaką minėtam rodikliui šiais metais padarys dujų transportavimo infrastruktūros pirkimas – 0,6 % BVP apimties ūkinė operacija. Remiantis Komisijos tarnybų pavasario prognoze, pagal dabartinės politikos prielaidas skolos santykis 2006 m. nežymiai padidės iki 57,9 % BVP. Vis dėlto, skolos santykis bus mažesnis, nei 60 % BVP pamatinė vertė.2 lentelė: Valdžios sektoriaus finansų prognozės (% BVP) |2004 | 2005 | 2006 |SP | Kom. | SP | Kom. (1) |Valdžios sektoriaus balansas | -2,5 | -2,6 | -2,1 | -2,1 | -1,6 |- Bendros pajamos | 45,5 | 44,9 | 45,8 | 44,6 | 47,6 |Iš jų: einamieji mokesčiai | 11,0 | 24,8 | 11,1 | 24,7 | 11,2 |socialinės įmokos | 15,1 | 13,9 | 15,0 | 13,9 | 16,9 |- Bendros išlaidos | 48,0 | 47,5 | 47,9 | 46,7 | 49,3 |Iš kurių: - kolektyvinis vartojimas | 11,4 | 17,5 | 11,4 | 17,2 | 11,4 |- palūkanų išlaidos | 2,9 | 2,9 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |- bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas | 3,5 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,4 |Pirminis balansas | 0,4 | 0,3 | 0,8 | 0,7 | 1,2 |Valstybės skola | 55,7 | 58,1 | 57,6 | 58,6 | 57,9 |Pm Pagal ciklą pakoreguotas balansas | -1,2 | -1,2 | -0,4 | -1,3 | 0,0 |Pm Pagal ciklą pakoreguotas pirminis balansas | 1,7 | 0,3 | 2,5 | 0,7 | 2,9 |Pm Realus BVP (metinis pasikeitimas %) | 1,3 | 0,75 | 1,0 | 1,5 | 2,0 |Šaltiniai: 2005 m. kovo mėn. pranešimas pagal PDP 2004 m., 2004 m. lapkričio mėn. atnaujinta stabilumo programa (SP), 2004 m. nacionalinės sąskaitos ir Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozė (Kom). Pagal ciklą pakoreguotas balansas SP Komisijos tarnybų apskaičiuotas remiantis programoje pateiktais duomenimis (skirtumas su Kom. dėl skirtingų makroekonominių scenarijų). Po 2005 m. kovo mėn. pranešimo pagal PDP, Nyderlandų statistikos tarnyba paskelbė ir pateikė Eurostatui atnaujintą (mažesnį) 2004 m. 2,3 % BVP deficitą (žr. 1 lentelę). (1) Remiantis dabartine politika. |4. IšVADOSNyderlandų valdžios institucijos laikėsi 2004 m. birželio 2 d. Tarybos rekomendacijos pagal 104 straipsnio 7 dalį. Konkrečiai jos laikėsi rekomendacijos ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį ne vėliau kaip iki 2005 m. pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį. Faktiškai jos sumažino deficitą iki 2,3 % BVP, t. y. gerokai žemiau 3 % ribos, jau 2004 m. Remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognoze, pagal dabartinę politiką numatoma, kad dėl 2005 m. biudžete numatytų finansinių apribojimų 2005 m. deficitas sumažės iki 2,0 % BVP, o 2006 m. dar labiau sumažės iki 1,6 % BVP. Tai rodo, kad biudžeto deficito pataisymo priemonių poveikis yra ilgalaikis. Pagal ciklą pakoreguotas balansas 2004 m. pagerėjo net 0,8 % BVP iki 1,2 % BVP. Numatoma, kad 2005 m. deficitas sumažės dar 0,8 % BVP ir priartės prie beveik subalansuoto biudžeto, tokia padėtis turėtų išlikti ir 2006 m. Galiausiai, remiantis 2005 m. kovo mėn. pranešimu pagal PDP, skolos santykis 2004 m. siekė 55,2 % BVP, o 2003 m. 54,3 % BVP; remiantis 2005 m. pavasario prognoze, skolos santykis liks mažesnis, nei 60 % BVP 2005 m. ir 2006 m.Taigi, atlikus bendrą įvertinimą, yra aišku, kad Nyderlandų valdžios institucijos visiškai ištaisė esamą perviršinio deficito padėtį jau 2004 m. pagal 2004 m. birželio 2 d. Tarybos rekomendaciją. Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito Nyderlanduose.RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpanaikinantis 2004 m. birželio 2 d. sprendimą dėl perviršinio deficito NyderlanduoseEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 12 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,(1) 2004 m. birželio 2 d. Tarybos sprendimu 2005/136/EB[8] Komisijai rekomendavus pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį Nyderlanduose buvo nustatytas perviršinis deficitas.(2) Pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį Taryba pateikė Nyderlandams rekomendaciją, kaip ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį[9]. Šioje rekomendacijoje, siejamoje su 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[10] 3 straipsnio 4 dalimi, yra nurodytas terminas pataisyti perviršinį deficitą ne vėliau kaip iki 2005 m.(3) Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito yra panaikinamas, kai perviršinis deficitas valstybėje narėje, Tarybos manymu, yra pataisytas.(4) Sąvokos „valdžios sektoriaus“ ir „deficitas“ yra apibrėžiamos Protokole dėl perviršinio deficito procedūros, remiantis Europos integruotų ekonominių sąskaitų sistema (ESS), antruoju leidimu. Duomenis apie perviršinio deficito procedūrą pateikė Komisija.(5) Remiantis Komisijos pateiktais duomenimis, gautais Nyderlandams iki 2005 m. kovo 1 d. pateikus duomenis pagal 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo[11] su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 475/2000[12], vėlesne atnaujinta valdžios sektoriaus duomenų ataskaita Eurostatui 2005 m. kovo 31 d. ir Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognoze, galima daryti tokias išvadas:-  2004 m. valdžios sektoriaus deficitas, palyginti su 3,2 % BVP 2003 m., sudarė 2,3 % BVP. 2004 m. rezultatas atitinka Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, ypač dėl valdžios sektoriaus deficito sumažinimo žemiau 3 % BVP pamatinės vertės ne vėliau kaip iki 2005 m. 2004 m. biudžetas buvo koreguojamas taikant svarbias taupymo priemones, iš dalies numatytas 2004 m. biudžete, o iš dalies priimtas 2004 m. balandžio 16 d. su papildomu konsolidavimo paketu. Be to, mažesnį deficitą lėmė ir didesnės, nei tikėtasi, mokestinės pajamos ir papildomos pajamos iš gamtinių dujų pardavimo dėl didelių naftos kainų.-  Taikytomis biudžetinėmis priemonėmis siekiama užtikrinti ilgalaikį valdžios sektoriaus balanso pagerėjimą. Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozėje 2005 m. numatomas tolesnis valdžios sektoriaus deficito sumažėjimas iki 2,0 % BVP, daugiausia dėl 0,5 % BVP apimties taupymo priemonių, ypač struktūrinio pobūdžio. Šis rodiklis atitinka oficialų tikslą sumažinti deficitą iki 2,1 % BVP. Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozėje 2006 m., remiantis dabartine politika, numatomas tolesnis deficito sumažėjimas 1,6 % BVP, o tai rodo ilgalaikį biudžeto deficito pataisymo poveikį.-  Biudžeto konsolidavimą sustiprins pagal ciklą pakoreguoto deficito sumažinimas. Po to, kai bus pataisytas perviršinis deficitas, pagal ciklą pakoreguotas deficitas turėtų priartėti prie beveik subalansuoto biudžeto. 2004 m. pagal ciklą pakoreguotas deficitas, palyginti su 2,0 % BVP 2003 m., žymiai sumažėjo iki 1,2 % BVP. Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozėje 2005 m. numatomas tolesnis pagal ciklą pakoreguoto deficito sumažinimas 0,8 % BVP, iki 0,4 % BVP, o tai yra priartėjimas prie subalansuoto biudžeto. 2006 m. prognozuojamas 0,0 % BVP deficitas.-  Pagal 2005 m. kovo mėn. pranešimą pagal PDP, 2004 m. valdžios sektoriaus skolos santykis buvo mažesnis nei 60 % BVP pamatinė vertė. Remiantis Komisijos tarnybų 2004 m. pavasario prognoze, ši riba neturėtų būti viršyta 2005 m. ir 2006 m.(6) Todėl Sprendimas 2005/136/EB turėtų būti panaikintas.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisAtlikus bendrą įvertinimą, galima daryti išvadą, kad Nyderlandai visiškai ištaisė esamą perviršinio deficito padėtį 2004 m. pagal 2004 m. birželio 2 d. Nyderlandams pateiktą rekomendaciją pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį.2 straipsnisSprendimas 2005/136/EB yra panaikinamas.3 straipsnisŠis sprendimas yra skirtas Nyderlandų Karalystei.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] 2004 m. kovo 1 d. nurodyti duomenys apie 2,98 % BVP deficitą buvo padidinti. Taip atsitiko pirmiausia dėl didesnio, nei numatyta, deficito savivaldybėse, iš kurių anksčiau nebuvo preliminarių visų 2003 m. duomenų.[2] Tarybos sprendimas 2005/136/EB, paskelbtas OL L 47, 2005 2 18, p. 26.[3] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_inf_note_en.pdf[4] Europos Sąjungos Taryba, 2004 m. spalio 21 d. pranešimas spaudai 13017/04 (Spauda 284).[5] 2004 m. biudžete buvo siekiama 2,3 % BVP deficito remiantis 2003 m. vasaros prognozėmis, kurios greitai pasirodė pasenusios, nes ekonomikos augimas buvo mažesnis, nei numatyta, o biudžeto rodikliai pateikus 2004 m. biudžetą pasirodė esantys blogesni, nei numatyta.[6] Šis rodiklis 2005 m. kovo 31 d. atnaujinus nacionalinių sąskaitų duomenis buvo sumažintas, palyginti su 2005 m. vasario 28 d. paskelbtu 55,7 % BVP skolos santykiniu dydžiu.[7] Šiek tiek mažesnis, nei numatyta Komisijos tarnybų pavasario prognozėje, deficitas 2004 m. galėtų turėti teigiamą poveikį 2005 m. Vis dėlto, remiantis dabartine informacija, yra neaišku, ar savivaldybių finansinės situacijos pagerėjimas 2004 m. turės teigiamą struktūrinį poveikį taip pat ir vėlesniais metais.[8] 2004 m. birželio 2 d. Tarybos sprendimas, paskelbtas OL L 47, 2005 2 18, p. 26.[9] 2004 m. birželio 2 d. Tarybos rekomendacija.[10] OL L 209, 1997 8 2, p. 6.[11] OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 351/2002 (OL L 55, 2002 2 26, p. 23).[12] OL L 58, 2000 3 3, p. 1.


title: 2016 m. gruodžio 8 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2016/2256, valstybėms narėms dėl asmenų perdavimo Graikijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 604/2013 atnaujinimo

text:
               15.12.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 340/60

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2016/2256
   2016 m. gruodžio 8 d.
   valstybėms narėms dėl asmenų perdavimo Graikijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 604/2013 atnaujinimo
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Europos Žmogaus Teisių Teismui (EŽTT) ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismui priėmus du sprendimus (1), kuriais nustatyta sisteminių Graikijos prieglobsčio sistemos trūkumų, dėl kurių pažeidžiamos pagrindinės tarptautinės apsaugos prašytojų, pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 343/2003 (2) perduotų iš kitų valstybių narių Graikijai, teisės, valstybės narės 2011 m. sustabdė tarptautinės apsaugos prašytojų perdavimą Graikijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 604/2013 (3) (toliau – Dublino reglamentas);

               (2)

               Europos Tarybos Ministrų Komitetas padėtį Graikijoje stebi nuo tada, kai EŽTT 2011 m. priėmė sprendimą byloje M.S.S prieš Belgiją ir Graikiją, remdamasis pažangos ataskaitomis, kurias Graikija privalo teikti siekdama įrodyti, kad vykdo sprendimą, ir iš Graikijoje veikiančių NVO ir tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR), gautais įrodymais. 2016 m. birželio mėn. pateiktu Graikijos prašymu Ministrų Komitetas sutiko atidėti vertinimo procedūrą, remdamasis tuo, kad šiuo metu Graikija patiria didžiulį migracijos spaudimą, kad padėtis yra išskirtinė, nestabili ir ne tokia pati, kokia buvo prieš penkerius metus, kai buvo priimtas sprendimas byloje M.S.S prieš Belgiją ir Graikiją;

               (3)

               priėmus sprendimą byloje M.S.S prieš Belgiją ir Graikiją, Graikija įsipareigojo reformuoti savo prieglobsčio sistemą pagal nacionalinį prieglobsčio reformos ir migracijos valdymo veiksmų planą, pateiktą 2010 m. rugpjūčio mėn. ir persvarstytą 2013 m. sausio mėn. (toliau – Graikijos veiksmų planas). 2015 m. spalio 1 d. Graikija Tarybai pateikė Perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmo įgyvendinimo ir migrantų antplūdžio centrų valdymo metodo gaires; jose taip pat nurodyti tam tikri prioritetiniai veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad prieglobsčio ir priėmimo srityse būtų įgyvendinti visi vykdytini veiksmai, dėl kurių susitarta;

               (4)

               kartu dėl dabar kilusios pabėgėlių ir migrantų krizės Graikijos prieglobsčio ir migracijos sistemos tebepatiria spaudimą, nes Graikija yra pirmoji atvykimo šalis vykstant rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu. Nuo 2016 m. sausio mėn. iki gruodžio 4 d. į Graikiją neteisėtai atvyko 171 909 migrantai (4). NET jeigu priėmus ES ir Turkijos pareiškimą (5) gerokai sumažėjo kasdien į Graikiją iš Turkijos atvykstančių migrantų skaičius (6), kartu Graikijos valdžios institucijoms teko naujų pareigų. Be to, nuo 2016 m. rugpjūčio mėn. pradžios vidutinis kasdien į Graikiją atvykstančių asmenų skaičius padidėjo, palyginti su laikotarpiu nuo 2016 m. gegužės 1 d. iki liepos 31 d. (7) Padėtis Graikijoje taip pat labai pasikeitė dar ir dėl to, kad buvo de facto uždarytas Vakarų Balkanų maršrutas ir trečiųjų šalių piliečiai nebegalėjo toliau keliauti. Todėl šiuo metu Graikijoje yra daugiau kaip 62 000 neteisėtai atvykusių trečiųjų šalių piliečių (8). Be to, įgyvendinant skubaus perkėlimo mechanizmą remiantis Tarybos sprendimais (9) (toliau – perkėlimo Europos Sąjungoje sprendimai) matyti teigiama tendencija, ypač Graikijoje, kurioje perkeltų asmenų skaičius padidėjo ir šiuo metu yra apie 1 000 per mėnesį. Vis dėlto visos valstybės narės turi dėti daugiau pastangų, kad būtų sumažintas spaudimas Graikijai. Todėl Komisija ragina visas valstybes nares įsipareigoti nuo 2016 m. gruodžio mėn. kas mėnesį perkelti bent po 2 000 asmenų ir šį skaičių palaipsniui kas mėnesį didinti (10);

               (5)

               2016 m. vasario 10 d. ir birželio 15 d. Komisija Graikijos Respublikai parengė atitinkamai dvi rekomendacijas dėl skubių priemonių, kurių turi imtis Graikija, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Dublino reglamentą (11). Šiose rekomendacijose padaryta išvada, jog padėtis Graikijoje dar turi iš esmės pagerėti, kad Komisija galėtų toliau įvertinti, ar gali būti atnaujintas perdavimas Graikijai pagal Dublino reglamentą. 2016 m. rugsėjo 28 d. Komisija Graikijos Respublikai parengė trečiąją rekomendaciją dėl konkrečių skubių priemonių, kurių turi imtis Graikija, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Dublino reglamentą (12) (toliau – trečioji rekomendacija). Trečiojoje rekomendacijoje padaryta išvada, kad Graikijos padėtis vis dar sudėtinga, nes jai reikia susitvarkyti su dideliu skaičiumi naujų prieglobsčio prašytojų, visų pirma dėl vykdomos išankstinės registracijos ir dėl nuolat neteisėtai atvykstančių migrantų. Dar reikia imtis kitų svarbių veiksmų, kad būtų ištaisyti likę sisteminiai Graikijos prieglobsčio sistemos trūkumai, visų pirma dėl nepakankamo pajėgumo. Remiantis pasiekta tolesne pažanga, ateityje atnaujinant asmenų perdavimą Graikijai pagal Dublino reglamentą ir laikantis trečiosios rekomendacijos turėtų būti atsižvelgiama į šios sudėtingos padėties poveikį bendram prieglobsčio sistemos veikimui, todėl perdavimas turėtų būti atnaujinamas palaipsniui, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį.

               (6)

               2016 m. lapkričio 22 d. rašte Graikija pateikė Komisijai naujausią informaciją apie prieglobsčio prašytojų padėtį Graikijoje ir apie pažangą, padarytą reformuojant prieglobsčio sistemą. Graikija taip pat pareiškė susirūpinimą dėl galimo asmenų perdavimo pagal Dublino reglamentą atnaujinimo ir nurodė migrantų skaičių Graikijoje bei didžiulę naštą, neproporcingą jos dydžiui, dėl kurios susidarė tokia padėtis, kai prieglobsčio ir priėmimo pajėgumai pasiekė ribą. Be to, Graikija nurodė, kad iš Graikijos į kitas valstybes nares perkeltų asmenų skaičius vis dar gerokai mažesnis, nei numatyta perkėlimo Europos Sąjungoje sprendimuose. Tačiau Graikija pabrėžė, kad ji nesiekia ilgai nedalyvauti Dublino sistemoje, ir paprašė nuoširdaus solidarumo bei paramos, kol padėtis Graikijoje bus visiškai sureguliuota;

               (7)

               2016 m. lapkričio 22 d. Graikijos duomenimis, nuo 2016 m. sausio 1 d. Graikijos prieglobsčio tarnyboje pateikta maždaug 39 000 prieglobsčio prašymų. Pirmojoje instancijoje nagrinėtinų bylų skaičius rugsėjo 30 d. buvo daugiau nei 17 000. Graikijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad iki 2016 m. pabaigos iš viso bus pateikta 50 000 prieglobsčio prašymų (13). Graikijoje sureguliavus padėtį ir sudarius geresnes sąlygas naudotis prieglobsčio suteikimo tvarka, be kita ko, Graikijos prieglobsčio tarnybos prieglobsčio prašymų nagrinėjimo krūvis tapo gerokai didesnis nei ankstesniais metais;

               (8)

               savo ankstesnėje rekomendacijoje Komisija atkreipė dėmesį į Graikijos pažangą tobulinant savo teisinę sistemą, kurią ji padarė siekdama užtikrinti, kad į nacionalinę teisę būtų perkeltos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/32/ES (14) (naujos redakcijos Prieglobsčio procedūrų direktyvos) naujosios teisės nuostatos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/33/ES (15) (naujos redakcijos Priėmimo sąlygų direktyvos) tam tikros nuostatos. 2016 m. balandžio 3 d. Graikijos parlamentas priėmė naują įstatymą (Įstatymas Nr. 4375/2016) (16). 2016 m. birželio 22 d. Parlamentas patvirtino Įstatymo Nr. 4375/2016 pakeitimą, kuriuo, inter alia, pakeista apeliacinių komitetų sudėtis ir prieglobsčio prašytojų teisė į žodinį prašymo nagrinėjimą komitetuose (17). 2016 m. rugpjūčio 31 d. Graikijos parlamentas taip pat priėmė įstatymą dėl Graikijoje gyvenančių mokyklinio amžiaus vaikų pabėgėlių (18);

               (9)

               kalbant apie priėmimo pajėgumus, per praėjusius metus Graikija labai padidino savo bendrą pajėgumą priimti ir neteisėtus migrantus, ir tarptautinės apsaugos prašytojus. Remiantis Graikijos valdžios institucijų 2016 m. gruodžio 6 d. paskelbtu kasdieniu pranešimu, iš viso yra 71 539 vietos, daugiausia laikinuose priėmimo centruose, įskaitant UNCHR suteikiamą apgyvendinimą (žr. 11 konstatuojamąją dalį), skirtos ir Graikijoje esantiems neteisėtiems migrantams, ir tarptautinės apsaugos prašytojams (19). Vis dėlto Egėjo jūros salose, kurios yra perpildytos, kyla rimtų pajėgumo problemų: didžiausias priėmimo pajėgumas tebėra apytiksliai 8 200 asmenų, tačiau, 2016 m. gruodžio 5 d. duomenimis, salose iš viso buvo 16 295 registruoti migrantai (20);

               (10)

               Graikija taip pat padidino apgyvendinimo vietų skaičių pažeidžiamiems prieglobsčio prašytojams, visų pirma nelydimiems nepilnamečiams. 2016 m. lapkričio 17 d. prieglaudose buvo įrengta 1 191 vieta, skirta nelydimiems nepilnamečiams, neatsižvelgiant į tai, ar jie prašo prieglobsčio, ar ne. Iki 2016 m. pabaigos numatyta įrengti 130 papildomų vietų, tinkamų nelydimiems nepilnamečiams. Tačiau pažeidžiamiems prieglobsčio prašytojams esamo pajėgumo toli gražu nepakanka, nes visos vietos šiuo metu yra užpildytos, o laukiančiųjų sąraše yra 1 199 nelydimi nepilnamečiai, kurie turi būti perkelti į atitinkamas patalpas (21). Taigi pažanga šioje srityje daroma per lėtai ir akivaizdu, kad Graikijai reikia dėti daugiau pastangų užtikrinti reikiamą skaičių nelydimiems nepilnamečiams skirtų priėmimo centrų, kuriuose būtų galima apgyvendinti visus nelydimus nepilnamečius;

               (11)

               2016 m. sausio mėn. Komisija ir UNHCR pasirašė įgaliojimo susitarimą dėl 80 mln. EUR, skirtų 20 000 atvirų apgyvendinimo vietų (butų nuomos sistemos, viešbučių kuponai ir priimančiųjų šeimų programos), pirmiausia skirtų tarptautinės apsaugos prašytojams, atitinkantiems perkėlimo Europos Sąjungoje kriterijus, įsteigti. Įgaliojimo susitarimas persvarstytas 2016 m. liepos mėn., siekiant numatyti galimybę pagal apgyvendinimo programą apgyvendinimo vietas steigti ir UNHCR valdomuose perkėlimo centruose, taip pat aiškiau išdėstyti, kad apgyvendinimo programos tikslinei grupei priklauso ne tik perkeltini asmenys, bet ir kiti prieglobsčio prašytojai, visų pirma teikiantys prašymą dėl šeimos susijungimo pagal Dublino reglamentą ir prie pažeidžiamųjų kategorijų priskiriami asmenys, įskaitant nelydimus ir atskirtus vaikus, neįgaliuosius, vyresnio amžiaus asmenis, vienišus tėvus ar motinas, sergančiuosius lėtinėmis ligomis, nėščiąsias ir kt. Nuo rugsėjo mėn. labai padidėjo esamų apgyvendinimo vietų skaičius (maždaug 8 100). 2015 m. gruodžio mėn. UNHCR įsipareigojo pagal nuomos sistemą sukurti 20 000 vietų prašytojams, atitinkantiems perkėlimo reikalavimus, ir nuo gruodžio 6 d. buvo laisvos 20 145 vietos, iš jų 6 344 vietos viešbučiuose arba atskiruose pastatuose, 11 711 vietų butuose, 484 vietos priimančiosiose šeimose, 960 vietų perkėlimo centruose ir 646 vietos nelydimiems nepilnamečiams skirtose specialiose patalpose (22). Minėtas įgaliojimo susitarimas galioja iki 2016 m. gruodžio 31 d., todėl Komisija pradėjo diskusijas su UNHCR dėl sistemos galiojimo pratęsimo 2017 m., remiantis atnaujintu Graikijos priėmimo poreikių vertinimu;

               (12)

               priėmimo centrų Graikijoje, ypač salose ir kai kuriuose laikinuose centruose žemyninėje Graikijos dalyje, sąlygų kokybė vis dar nevisai atitinka Priėmimo sąlygų direktyvoje 2013/33/ES nustatytus tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo reikalavimus. Centrai migrantų antplūdžio vietose salose ne tik perpildyti, bet materialinės sąlygos juose taip pat neatitinka sanitarijos ir higienos standartų, migrantai, ypač pažeidžiamųjų grupių, neturi pakankamų galimybių naudotis esminėmis paslaugomis, pvz., sveikatos priežiūros. Nėra pakankamai užtikrinamas saugumas ir tarp skirtingų tautybių atstovų vis kyla konfliktų. Žemyninėje dalyje UNHCR apgyvendinimo sistema užtikrina tinkamas sąlygas, tačiau didelė dalis likusio priėmimo pajėgumo sutelkta stovyklose (šiuo metu jų 53) ir vietose, skirtose skubiai pagalbai teikti, kuriose sąlygos (tiek materialinės, tiek saugumo) labai įvairios ir dažnai netinkamos. Šias vietas pradėta ruošti žiemai, tačiau procesas vyksta lėtai. Net pagerinus sąlygas kai kurias iš šių stovyklų bus sudėtinga paversti tinkamais nuolatiniais priėmimo centrais, todėl vienas gali prireikti uždaryti, o kitas – sujungti;

               (13)

               be to, priėmimas Graikijoje apskritai koordinuojamas nepakankamai veiksmingai, nes trūksta aiškios teisinės ir stebėsenos sistemos ir ad hoc principu vienas stovyklas valdo Migracijos ministerija, o kitas – Priėmimo ir identifikavimo tarnyba. Vis dar nenuspręsta, kurie centrai turėtų tapti nuolatiniai. Priėmimo tarnyba vis dar stiprina savo pajėgumus;

               (14)

               atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Graikijai vis dar reikia padaryti pažangą, kad būtų įsteigta pakankamai tinkamų atvirų nuolatinių priėmimo vietų, skirtų prieglobsčio prašytojams, kurios visos turėtų atitikti ES acquis įtvirtintus standartus. Be kita ko, turėtų būti nustatytas centralizuotas visų priėmimo centrų valdymas ir sistema, kuria būtų nuolat stebimos šių centrų materialinės sąlygos ir juose teikiamos paslaugos. Kai kurie laikinieji centrai turėtų būti paversti nuolatiniais, tačiau turėtų būti užtikrinta pakankamai laikinųjų centrų, kad jais, jei reikėtų, būtų galima kompensuoti trūkstamus pajėgumus ir apgyvendinti nenumatytai atvykusius asmenis. Be to, kaip jau reikalauta trečiojoje rekomendacijoje, ypač svarbu, kad Graikijos valdžios institucijos teiktų tikslesnius priėmimo pajėgumo duomenis ir išsamų nuolat atnaujinamą poreikių vertinimą, atliekamą atsižvelgiant į bendrą priėmimo pajėgumą ir to pajėgumo pobūdį;

               (15)

               pažymėtina, kad pasiekta akivaizdi pažanga steigiant regioninius prieglobsčio biurus, kaip minėta ankstesnėse rekomendacijose. Graikijos teisės aktuose nustatyta, kad regioniniai prieglobsčio biurai turėtų būti steigiami Atikos, Salonikų, Trakijos, Epyro, Tesalijos, Vakarų Graikijos regionuose, Kretos, Lesbo, Chijo, Samo, Lero ir Rodo salose (23). Prieglobsčio tarnybos direktoriaus sprendimu taip pat galima steigti savarankiškus prieglobsčio skyrius siekiant patenkinti išaugusius Prieglobsčio tarnybos poreikius. Remiantis 2016 m. lapkričio 22 d. Graikijos rašte pateikta informacija, jau pradėjo veikti septyni regioniniai biurai Atikos, Trakijos, Salonikų, Lesbo, Samo, Rodo ir Patrų regionuose. Be to, Pirėjo, Evro, Ksantės, Lero, Koso ir Korintijos regionuose veikia devyni savarankiški prieglobsčio skyriai, o Alimos savivaldybėje – perkėlimo skyrius. Teisės aktuose nustatyta, kad dar trys regioniniai prieglobsčio biurai turi pradėti veikti Koso saloje, Epyre (Janinoje), Kretoje (Heraklione) ir Tesalijoje (Vole);

               (16)

               Graikijos prieglobsčio tarnyba stiprina pajėgumus. Dabar joje dirba 478 asmenys (24). Šį skaičių sudaro centrinės tarnybos ir regioninių tarnybų bei prieglobsčio skyrių etatai. 250 etatų apmokama iš šalies biudžeto, o likę – iš įvairių ES ir EEE šaltinių. Planuojama iki metų pabaigos darbuotojų skaičių padidinti iki 659. Tai skaičiuojama papildomai prie tų darbuotojų, kuriuos pagal terminuotąsias sutartis pasamdė UNHCR, EASO darbuotojų ir valstybių narių ekspertų, kurie per EASO nustatytam laikotarpiui buvo paskirti dirbti Graikijos prieglobsčio tarnyboje. Graikijos valdžios institucijos iki 2017 m. pabaigos ketina visus sutartininkus pakeisti nuolatiniais darbuotojais ir daugiau šio skaičiaus nedidinti. Graikijos prieglobsčio tarnyba nurodė Komisijos tarnyboms, kad greičiau didinti darbuotojų skaičiaus neįmanoma, nes nėra pakankamai vyresniųjų darbuotojų, kurie galėtų mokyti, kuruoti ir prižiūrėti naujokus. Prieglobsčio tarnybos dydis per 2016 m. padidėjo trigubai, todėl, kaip ji teigia, jai reikia skubiai konsoliduoti veiklą ir visų pirma įtvirtinti vidurinės grandies valdymo ir kitų darbuotojų patirtį;

               (17)

               kadangi Graikijoje labai smarkiai išaugo prieglobsčio prašymų skaičius, dar nėra aišku, ar esamas ir planuojamas Prieglobsčio tarnybos darbuotojų skaičius yra pakankami, kad būtų galima laiku ir tinkamai išnagrinėti dabar gaunamus ir numatomus gauti prašymus. Vienas iš pagrindinių Prieglobsčio tarnybos prioritetų turėtų būti pastangos užtikrinti, kad po paprašymo prašymas būtų pateikiamas greičiau, nes dabar šis procesas dažnai užtrunka, o tai turi įtakos atitinkamų asmenų galimybėms naudotis jų teisėmis ir kelia jų pasipiktinimą. Šis laikotarpis turėtų būti sutrumpintas, kaip nustatyta Prieglobsčio procedūrų direktyvos 6 straipsnio 2 dalyje, pagal kurią reikalaujama, kad prieglobsčio paprašęs asmuo turėtų veiksmingą galimybę prašymą pateikti „kuo greičiau“. Taip pat labai svarbu, kad pateiktas prašymas būtų išnagrinėtas laikantis minėtoje direktyvoje nustatytų terminų (paprastai tai turėtų trukti 6 mėn.). Dabar pateiktas prieglobsčio prašymas geriausiu atveju nagrinėjamas kelis mėnesius, išskyrus perkėlimo bylas, kurios nagrinėjamos greičiau, ir labai neaišku, kaip greitai bus išnagrinėti visi susikaupę prašymai. Vis dėlto Komisija atsižvelgia į susirūpinimą keliančius klausimus, kuriuos Graikija nurodė 2016 m. lapkričio 22 d. rašte ir kurie susiję su tuo, kad dar greičiau didinant Prieglobsčio tarnybos darbuotojų skaičių kiltų grėsmė sprendimų nuoseklumui ir kokybei;

               (18)

               būtina skubiai įvertinti, ar pakankamai padidinti Prieglobsčio tarnybos žmogiškieji ištekliai, ir tai, kaip Komisija, atitinkamos ES agentūros ir valstybės narės galėtų geriausiai padėti Graikijai per trumpesnį laikotarpį išnagrinėti šiuos prašymus. Reikėtų atlikti – ir nuolat atnaujinti – išsamų poreikių vertinimą, o jį atliekant reikėtų atsižvelgti į jau pateiktų prieglobsčio prašymų, kuriuos, kaip tikėtina, Graikijos prieglobsčio tarnyba turėtų nagrinėti vienu metu, skaičių bei turimų darbuotojų, kurių reikia arba greičiausiai reikės tiems prašymas išnagrinėti, skaičių. Šie darbuotojai galėtų būti papildomi Graikijos žmogiškieji ištekliai ir valstybių narių ekspertai, dirbantys EASO paramos grupėse. Reikėtų išnagrinėti galimybes racionalizuoti (nekenkiant kokybei) darbo metodus ir padaryti juos veiksmingesnius, kad pokalbiai ir kitos procedūros vyktų greičiau, o kai tinkama, tam turėtų būti panaudojama EASO parama;

               (19)

               prieglobsčio prašytojams turi būti užtikrintos veiksmingos teisinės gynybos galimybės, kai dėl jų prašymo priimamas neigiamas sprendimas. Šioje srityje padaryta nemaža pažanga. 2016 m. balandžio mėn. priimtu Įstatymu Nr. 4375/2016 įsteigta Apeliacinė institucija ir apeliaciniai komitetai. 2016 m. birželio mėn. priimtu Įstatymu Nr. 4399/2016 įsteigti nauji apeliaciniai komitetai. Jie atsakingi už visų nuo 2016 m. liepos 20 d. pateiktų skundų dėl Graikijos prieglobsčio tarnybos sprendimų nagrinėjimą. Visų pirma apeliaciniai komitetai daugiausia dėmesio skiria Graikijos salose pateiktiems prašymams, taip padėdami įgyvendinti ES ir Turkijos pareiškimą. Šiuo metu veikia šeši komitetai. Taip pat nuo liepos 21 d. veikia pakaitinis apeliacinis komitetas, kuris gali pakeisti nuolatinius (25). Siekdama valdyti didėjantį atvejų skaičių ir neišnagrinėtus atvejus, Graikija ketina įsteigti dar septynis komitetus, kurie turėtų pradėti veikti iki 2016 m. gruodžio mėn. pabaigos, taigi iki 2017 m. vasario pabaigos komitetų turėtų būti 20;

               (20)

               Įstatymu Nr. 4399/2016 taip pat pakeista šių komitetų struktūra ir dabar juos sudaro trys nariai: du administracinio teismo teisėjai ir vienas atitinkamą kvalifikaciją ir patirtį turintis Graikijos pilietis, kurį pasiūlo UNHCR arba Nacionalinis žmogaus teisių komitetas;

               (21)

               remiantis 2016 m. lapkričio 22 d. rašte Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija, nuo 2016 m. liepos 21 d. apeliaciniams komitetams pateikti 2 347 skundai, tačiau priimti tik 573 sprendimai;

               (22)

               seniesiems neišnagrinėtų atvejų apeliaciniams komitetams, įsteigtiems prieglobsčio prašytojų apeliaciniams skundams dėl Graikijoje neišnagrinėtų atvejų nagrinėti, iš pradžių buvo suteiktas papildomas įgaliojimas kartu su apeliaciniais skundais dėl pirmosios instancijos sprendimų esmės nagrinėti ir apeliacinius skundus dėl sprendimų, kad prašymas yra nepriimtinas, įgyvendinant ES ir Turkijos pareiškimą. Remiantis lapkričio 22 d. Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija, nuo 2016 m. balandžio mėn. iki liepos 20 d. neišnagrinėtų atvejų apeliaciniams komitetams pateikta daugiau nei 2 000 skundų. 2016 m. birželio 24 d. (26) įsteigus naujus apeliacinius komitetus 20 neišnagrinėtų atvejų apeliacinių komitetų tenkanti našta sumažėjo ir jie gali greičiau nagrinėti susikaupusius apeliacinius skundus;

               (23)

               didesnė pažanga padaryta nagrinėjant ilgą laiką neišnagrinėtus apeliacinius skundus pagal „senąją tvarką“, nustatytą Prezidento dekretu Nr. 114/2010. 2016 m. lapkričio 22 d. duomenimis, šiuo metu dar neišnagrinėti maždaug 6 589 atvejai (iš visų 2013 m. pradžioje neišnagrinėtais laikytų maždaug 51 000 atvejų ir maždaug 8 075 atvejų 2016 m. rugsėjo mėn.). Graikijos valdžios institucijos asmenims, kurių prieglobsčio prašymai nagrinėjami ilgą laiką ir kurie atitinka reikalavimus, kad galėtų gauti leidimus gyventi šalyje dėl humanitarinių arba kitų išskirtinių priežasčių, kaip nustatyta Graikijos įstatyme Nr. 4375/2016, suteikė leidimus humanitariniais tikslais. Leidimai gyventi šalyje išduodami dvejiems metams ir gali būti pratęsiami (27). Jais gavėjams užtikrinamos tokios pat teisės ir išmokos, kaip ir tiems, kuriems Graikijoje suteiktas papildomos apsaugos statusas (28), ir po to šie asmenys nebelaikomi prieglobsčio prašytojais. Vis dėlto kai kurie susikaupę apeliaciniai skundai nagrinėjami iš esmės. Nepaisant to, kad nuo tada, kai buvo priimtos ankstesnės rekomendacijos, padaryta didelė pažanga, Graikija turėtų toliau stengtis išnagrinėti susikaupusius apeliacinius skundus ir užtikrinti, kad prašytojai, kurių apeliacinis skundas neišnagrinėtas, turėtų galimybę naudotis teise į veiksmingą teisinę gynybą;

               (24)

               atsižvelgiant į padidėjusį prašymų, pateiktų Graikijoje nuo tada, kai pradėtas įgyvendinti ES ir Turkijos pareiškimas, skaičių, tuo labiau svarbu, kad veiktų visus reikiamus darbuotojus turinti Apeliacinė institucija, gebanti išnagrinėti apeliacinius skundus, kurių, kaip numatoma, gerokai padaugės. Turėtų būti padidintas komitetų darbo veiksmingumas, tuo pačiu išlaikant darbo kokybę ir nedarant poveikio komiteto narių nepriklausomumui. Tai galėtų būti pasiekta, visų pirma, jeigu dažniau vyktų apeliacinių komitetų susirinkimai, rengiant sprendimus būtų naudojamasi teisine pagalba, nustatyta komitetų specializacija, o jų nariai dirbtų visą darbo dieną. Be to, turėtų būti pasamdyta daugiau pagalbinio personalo (29). Siekiant įvertinti, ar komitetų skaičius yra pakankamas, o darbo metodai yra tinkami, taip pat turėtų būti nuolat atliekamas poreikių vertinimas, remiantis tuo, kiek šiuo metu įvairiose apeliacinėse institucijoje yra nagrinėjama apeliacinių skundų ir kiek apeliacinių skundų tos institucijos galės išnagrinėti;

               (25)

               naujajame įstatyme (Įstatyme Nr. 4375/2016) nustatyta, kad prašytojams apeliacinio skundo teikimo etape turi būti teikiama nemokama teisinė pagalba. Tačiau kol kas nesiimta visų priemonių šiam įstatymui praktiškai įgyvendinti. 2016 m. rugsėjo 9 d. buvo priimtas ministerijos sprendimas, užtikrinantis teisinės pagalbos teikimą pagal Įstatymą Nr. 4375/2016. Nemokamos teisinės pagalbos teikimo finansavimas užtikrintas pagal Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) lėšomis finansuojamą nacionalinę programą. Be to, su UNHCR pasirašytas dotacijų susitarimas dėl iš viso 30 mln. EUR, finansuojamas PMIF pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju lėšomis (30). Be kitų priemonių, UNHCR šias lėšas naudoja nemokamai teisinei pagalbai tarptautinės apsaugos prašytojams teikti apeliacinio skundo teikimo etape iki 2017 m. pradžios, kai Graikijos valdžios institucijos, kaip tikimasi, įdiegs savo nemokamos teisinės pagalbos sistemą. Šiuo metu įgyvendinami du projektai bendradarbiaujant su nevyriausybinėmis organizacijomis („Metaction“ ir Graikijos pabėgėlių taryba) – vienas visus apeliacinius skundus aprėpiantis projektas vykdomas salose, o kitas skirtas žemyninei daliai; jis aprėpia tik apeliacinius skundus, kurie pateikiami Atėnuose ir Salonikuose, ir jis nėra skirtas sulaikytiems prieglobsčio prašytojams. Rugsėjo 19 d. Graikija informavo Komisiją, kad iki 2017 m. pradžios bus sudarytas Prieglobsčio tarnybos tvarkomas teisininkų sąrašas. Graikija turėtų imtis būtinų veiksmų, kad būtų nedelsiant užtikrinta visų apeliacinius skundus pateikiančių prieglobsčio prašytojų teisė į nemokamą teisinę pagalbą;

               (26)

               toliau susirūpinimą kelia pažeidžiamų prieglobsčio prašytojų, įskaitant nelydimus nepilnamečius, apsauga, ypač dėl to, kad nėra sukurta tinkamai veikianti globos sistema, šių asmenų apgyvendinimo sąlygos nėra tinkamos ir apskritai kyla susirūpinimas dėl jų saugumo. Naujajame Įstatyme Nr. 4375/2016 numatytas naujas Priėmimo direktoratas ir Socialinės integracijos direktoratas, juose abiejuose turėtų būti specializuoti nelydimų nepilnamečių priėmimo ir integracijos departamentai prie Vidaus reikalų ir administracinių reformų ministerijos, taip pat turėtų būti skiriamas teisinis atstovas. Nepaisant to, siekiant užtikrinti, kad nelydimiems nepilnamečiams būtų praktiškai užtikrintos tinkamos procedūrinės garantijos ir priėmimo sąlygos, Graikijos valdžios institucijos dar turi patvirtinti įgyvendinimo priemones. Vis dar reikia nustatyti naują teisės aktų sistemą, į kurią būtų įtrauktos nuostatos dėl veiksmingos globos sistemos. Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad Darbo ir socialinio solidarumo ministerija, atsakinga už nelydimus nepilnamečius, rengia naują globos įstatymą, kuris turėtų būti baigtas rengti iki 2016 m. pabaigos. Pagal šį įstatymą būtų įsteigta speciali globos sistemai skirta tarnyba arba departamentas. Nors Graikijos Vyriausybė jau priėmė ministerijos sprendimą dėl prieglobsčio prašančių nelydimų nepilnamečių amžiaus nustatymo (31), buvo pranešta apie praktines amžiaus nustatymo problemas, kadangi policijai nustatant amžių asmenų tapatybė nenustatoma pakankamu mastu ir trūksta teisių gynimo priemonių;

               (27)

               atsirado gerokai daugiau galimybių gauti išsilavinimą. 2016 m. rugpjūčio mėn. Įstatymu Nr. 4415/2016 siekiama, inter alia, užtikrinti psichologinę ir socialinę pagalbą ir galimybes mokytis prieglobsčio prašytojų vaikams, taip pat sklandžią tų vaikų, kurie liks Graikijoje, integraciją į Graikijos švietimo sistemą po parengiamojo pereinamojo laikotarpio. Nepaisydamos vietos lygmens pasipriešinimo Graikijos valdžios institucijos imasi plataus masto priemonių, kad veiksmingai įgyvendintų visą šią teisinę sistemą;

               (28)

               anot įvairių suinteresuotųjų subjektų, nelydimų nepilnamečių padėtis apskritai yra bloga, kyla didelis susirūpinimas dėl jų saugumo priėmimo centruose žemyninėje dalyje ir salose, taip pat teigiama, kad vaikai vis dar ilgą laiką laikomi sulaikyti arba apsaugotose zonose perpildytuose atviruose priėmimo centruose esant antisanitarinėms sąlygoms, nepaskyrus atstovo ar nesudarius galimybės gauti teisinę pagalbą, kol bus rasta, kur juos tinkamai apgyvendinti (32). Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, tinkamų nepilnamečių apgyvendinimo vietų trūkumas yra svarbi problema, kurią reikia skubiai išspręsti;

               (29)

               Europos Komisija, siekdama padėti Graikijai pasiekti, kad jos prieglobsčio valdymo sistema atitiktų ES standartus, šaliai skyrė daug lėšų. Nuo 2015 m. pradžios Graikijai iš vidaus reikalų fondų (PMIF ir Vidaus saugumo fondo (VSF)) skirta daugiau kaip 352 mln. EUR pagalba ekstremaliosios situacijos atveju; lėšos skirtos tiesiogiai Graikijos valdžios institucijoms arba per Sąjungos agentūras ir Graikijoje veikiančias tarptautines organizacijas. Iš šios sumos apie 90 mln. EUR buvo tiesiogiai skirta Graikijos valdžios institucijoms 2016 m. liepos mėn. siekiant stiprinti jų gebėjimus gerinti gyvenimo sąlygas ir teikti pirminės sveikatos priežiūros paslaugas pabėgėlių apgyvendinimo centruose, taip pat teikti priėmimo ir sveikatos priežiūros paslaugas migrantams. Be to, didelis finansavimas (maždaug 198 mln. EUR), kuriuo siekiama patenkinti pagrindinius humanitarinius migrantų ir pabėgėlių poreikius, skiriamas humanitarinėms organizacijoms partnerėms pagal neseniai sukurtą skubios paramos priemonę. Šiuo finansavimu padedama įgyvendinti Komisijos, Graikijos valdžios institucijų ir (arba) susijusių suinteresuotųjų subjektų kartu parengtą reagavimo į ekstremaliąją situaciją planą, kuriuo siekiama vietoje taisyti susidariusią humanitarinę padėtį ir (arba) padėti įgyvendinti ES ir Turkijos pareiškimą;

               (30)

               šia pagalba ekstremaliosios situacijos atveju papildomi 509 mln. EUR, kurie Graikijai buvo skirti 2014–2020 m. laikotarpiui pagal jos nacionalines programas, finansuojamas PMIF ir VSF lėšomis, taigi Graikija yra pirmoji ES valstybė narė, gavusi ES vidaus reikalų fondų lėšų;

               (31)

               Graikija turėtų užtikrinti, kad visi šie finansiniai ištekliai nedelsiant būtų kuo veiksmingiau ir efektyviau panaudoti. Šiuo tikslu yra vykdoma Graikijos nacionalinių programų, finansuojamų vidaus reikalų fondų (PMIF ir VSF) lėšomis, peržiūra, kuria siekiama programas suderinti su naujais prioritetais. PMIF lėšomis finansuojamos nacionalinės programos peržiūra yra užbaigta, o VSF lėšomis finansuojamos nacionalinės programos peržiūra pasiekė galutinį etapą ir netrukus bus užbaigta. Be to, yra užbaigtas naujosios atsakingos institucijos paskyrimo procesas, remiantis teisiniame pagrinde nustatytais reikalavimais, tačiau tebereikia supaprastinti procedūras ir veiklos priemones, kad būtų užtikrinta, kad Graikijos valdžios institucijos pradėtų visiškai mobilizuoti turimą finansavimą pagal nacionalines programas siekiant patenkinti būtiniausius poreikius, visų pirma susijusius su šalyse esantiems migrantams skirtomis priėmimo ir kitomis tarnybomis;

               (32)

               kaip pripažįstama 2016 m. kovo 4 d. Komisijos komunikate „Grįžimas prie Šengeno erdvės nuostatų“ (33), užtikrinti visapusišką Dublino sistemos veikimą – neatimama dalis platesnio masto pastangų stabilizuoti prieglobsčio, migracijos ir sienų politiką. Dėl šių veiksmų, kuriais siekiama normalizuoti Dublino sistemos veikimą, Šengeno erdvė savo ruožtu turėtų vėl veikti įprastai. Vienas iš veiksnių, dėl kurių vyksta antrinis judėjimas ir trikdomas tinkamas Šengeno sistemos veikimas, – tai neteisėtai į Graikiją atvykstančių prieglobsčio prašytojų suinteresuotumas toliau vykti į kitas valstybes nares, atsiradęs po to, kai 2011 m. buvo sustabdytas perdavimas pagal Dublino reglamentą. Todėl svarbu, kad Graikija skubiai imtųsi šioje rekomendacijoje nustatytų likusių veiksmų. Kartu, remiantis valstybių narių solidarumo ir dalijimosi našta siekiais, pirmumas turėtų būti teikiamas Komisijos siūlomam Dublino nuostatų pertvarkymui (34). Dėl šio pasiūlymo vyksta derybos;

               (33)

               Komisija pripažįsta, kad Graikija, padedama Komisijos, EASO, valstybių narių ir tarptautinių bei nevyriausybinių organizacijų, padarė didelę pažangą gerindama Graikijos prieglobsčio sistemos veikimą nuo tada, kai 2011 m. buvo priimtas Teismo sprendimas M.S.S. Tačiau Graikijos padėtis vis dar sudėtinga, nes jai reikia susitvarkyti su dideliu skaičiumi naujų prieglobsčio prašytojų, visų pirma dėl vykdomos išankstinės registracijos ir dėl nuolat neteisėtai atvykstančių migrantų, nors jų srautas ir mažesnis nei iki 2016 m. kovo mėn., ir dėl jos įsipareigojimų pagal įgyvendinamą ES ir Turkijos pareiškimą. Dar reikia imtis kitų svarbių veiksmų, kad būtų ištaisyti likę Graikijos prieglobsčio sistemos trūkumai, visų pirma susiję su priėmimo centrų kokybe, požiūriu į pažeidžiamus prieglobsčio prašytojus ir prieglobsčio prašymų registravimo, pateikimo ir nagrinėjimo sparta dviejose instancijose. Siekiant įvertinti šios sudėtingos situacijos daromą poveikį bendram prieglobsčio sistemos veikimui ir nesukurti Graikijai nepakeliamos naštos, šiuo metu dar negalima rekomenduoti visiškai atnaujinti perdavimą Graikijai pagal Dublino reglamentą, nors tai išlieka galutiniu tikslu;

               (34)

               tačiau Graikija padarė didelę pažangą sukurdama esmines institucines ir teisines struktūras, skirtas tinkamam prieglobsčio sistemos veikimui, ir prognozuojama, kad netolimoje ateityje bus sukurta gerai veikianti visapusiška prieglobsčio sistema, kai bus pašalinti visi likę trūkumai, ypač susiję su priėmimo sąlygomis ir požiūriu į pažeidžiamus asmenis, įskaitant nelydimus nepilnamečius. Todėl tikslinga rekomenduoti, kad perdavimas būtų palaipsniui atnaujintas remiantis individualiomis garantijomis, atsižvelgiant į pajėgumą priimti prašymus ir juos nagrinėti pagal atitinkamus ES teisės aktus ir atsižvelgiant į šiuo metu esamą netinkamą požiūrį į tam tikrų kategorijų asmenis, ypač pažeidžiamus prieglobsčio prašytojus, įskaitant nelydimus nepilnamečius. Be to, perdavimas neturėtų būti atnaujintas atgaline data – turėtų būti perduodami tie prieglobsčio prašytojai, dėl kurių Graikija yra atsakinga nuo tam tikros datos. Taip siekiama nesukurti Graikijai nepakeliamos naštos. Rekomenduotina nustatyti, kad ta data būtų 2017 m. kovo 15 d.;

               (35)

               remiantis tuo, kas nurodyta pirmiau, šioje rekomendacijoje išdėstomos priemonės, kurių Graikijos valdžios institucijos turėtų imtis arba kurias jos turėtų toliau taikyti, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Dublino reglamentą tų prieglobsčio prašytojų, kurie nuo 2017 m. kovo 15 d. neteisėtai atvyko į Graikiją prie išorės sienų arba dėl kurių Graikija yra atsakinga nuo tos datos pagal kriterijus, neįtrauktus į Reglamento (ES) Nr. 604/2013 III skyriaus 13 straipsnį. Atsižvelgdama į šį tikslą, Graikija skubiai turėtų imtis visų šioje rekomendacijoje išdėstytų veiksmų. Laikydamosi solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo principo kitos valstybės narės taip pat turėtų prisidėti prie šio tikslo įgyvendinimo, visų pirma jos galėtų skirti ekspertų, kurie padėtų Graikijos valdžios institucijoms reaguoti į įvairius EASO prašymus ir visiškai įvykdyti įsipareigojimą dėl perkėlimo Europos Sąjungoje, numatyto sprendimuose dėl perkėlimo;

               (36)

               šioje rekomendacijoje taip pat nustatomos sąlygos, kuriomis turėtų būti atnaujintas perdavimas, prie šių sąlygų priskirtinas glaudus Graikijos valdžios institucijų ir perduodančių valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimas, grindžiamas lojalaus valstybių narių bendradarbiavimo pareiga, kai užtikrinama, kad asmenys būtų tinkamai apgyvendinami pagal Direktyvoje 2013/33/ES nustatytus standartus ir kad jų prašymai būtų išnagrinėjami pagal Direktyvą 2013/32/ES. Todėl reikalinga, kad Graikija suteiktų konkrečias garantijas dėl to, kokio požiūrio bus laikomasi į kiekvieną perduotiną asmenį. Be to, turėtų būti nustatytas paramos ir ataskaitų teikimo mechanizmas, kuriame dalyvautų EASO ekspertų grupė iš valstybių narių, kad būtų padėta užtikrinti, kad perduodant asmenis tokie standartai būtų taikomi praktikoje;

               (37)

               Graikijos reguliariai teikiamos ataskaitos apie pažangą, daromą įgyvendinant šiuos veiksmus, yra labai svarbios siekiant užtikrinti, kad ši rekomendacija būtų visapusiškai įgyvendinta. Todėl, kaip nustatyta šioje rekomendacijoje, iki 2017 m. vasario 15 d. Graikija turėtų pateikti pirmą ataskaitą, kurioje turėtų būti aprašyta, kaip Graikijos valdžios institucijos įgyvendina procedūrą, pagal kurią teikiamos garantijos dėl atskirų perdavimo atvejų, atsižvelgiant į atitinkamus ES teisės aktus. Vėliau Graikija turėtų kas du mėnesius teikti šios rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą;

               (38)

               remdamasi šiomis ataskaitomis, kita susijusia turima informacija arba atsižvelgdama į kitus pasikeitimus, Komisija reguliariai teiks ataskaitas apie pažangą įgyvendinant šią ataskaitą ir prireikus atnaujins joje pateiktas rekomendacijas;

               (39)

               atsakomybė dėl sprendimo atnaujinti atskirų asmenų perdavimą tenka tik valstybių narių valdžios institucijoms, kontroliuojamoms teismų, kurie gali kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą prašydami priimti prejudicinį sprendimą dėl Dublino reglamento aiškinimo,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   I.   GRAIKIJOS PRIEGLOBSČIO SISTEMOS STIPRINIMO PRIEMONĖS

      Priėmimo sąlygos ir centrai

               1.

               Graikija turėtų toliau stengtis užtikrinti, kad priėmimo centrų pakaktų visiems tarptautinės apsaugos prašytojams jos teritorijoje apgyvendinti ir kad priėmimo sąlygos visuose tuose priėmimo centruose atitiktų ES teisės aktuose nustatytus standartus. Pirmiausia Graikija turėtų:

                           a)

                           užtikrinti, kad joje būtų pakankamas skaičius atvirų priėmimo centrų, kuriuose būtų galima apgyvendinti visus priimamus arba numatomus priimti tarptautinės apsaugos prašytojus ir jų išlaikytinius, kol vyksta prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūra;

                           b)

                           užtikrinti, kad visi šie centrai atitiktų bent būtiniausius Priėmimo sąlygų direktyvoje 2013/33/ES nustatytus reikalavimus, įskaitant susijusius su pažeidžiamais prieglobsčio prašytojais ir įskaitant žiemos laikotarpiu;

                           c)

                           nedelsdama nuspręsti, kuriuos centrus žemyninėje dalyje reikėtų pertvarkyti ir kuriuos uždaryti;

                           d)

                           nedelsdama nuspręsti, kaip padidinti priėmimo pajėgumą salose;

                           e)

                           įsteigti būtinas papildomas apgyvendinimo vietas, skirtas nelydimiems nepilnamečiams, siekdama užtikrinti, kad visi prieglobsčio prašantys nelydimi nepilnamečiai būtų nedelsiant tinkamai apgyvendinami ir nebūtų laikomi ar sulaikyti standartų neatitinkančiomis sąlygomis, taip pat užtikrinti, kad tos vietos būtų tvarios;

                           f)

                           užtikrinti, kad prašytojai gautų būtiną sveikatos priežiūrą, t. y. būtų teikiama bent skubioji medicinos pagalba ir užtikrinamas būtiniausias ligų ir sunkių psichikos sutrikimų gydymas;

                           g)

                           užtikrinti veiksmingą nuolatinį visų priėmimo centrų centralizuotą valdymą ir koordinavimą, taip pat sistemą, kuria būtų nuolat stebimos šių centrų materialinės sąlygos ir juose teikiamos paslaugos, įskaitant migrantų antplūdžio valdymo centrus, ir užtikrinti, kad atsakingos valdžios institucijos tam turėtų pakankamai išteklių.

                     Graikija taip pat turėtų užtikrinti, kad, be nuolatinių centrų, būtų tam tikras skaičius laikinų atvirų priėmimo centrų arba kad tiek centrų būtų galima per trumpą laiką įsteigti, siekiant tinkamomis sąlygomis apgyvendinti nenumatytus tarptautinės apsaugos prašytojų ir jų išlaikytinių srautus.
               Graikijos valdžios institucijos turėtų atlikti išsamų poreikių vertinimą, t. y. įvertinti bendrą reikiamą priėmimo pajėgumą ir to pajėgumo pobūdį, ir, atsižvelgdamos į pokyčius, tą vertinimą nuolat atnaujinti.

      Galimybė pasinaudoti pirmosios instancijos prieglobsčio prašymo nagrinėjimo tvarka ir tam reikalingi ištekliai

               2.

               Graikija turėtų toliau stengtis užtikrinti, kad visi tarptautinės apsaugos prašytojai turėtų veiksmingą galimybę pasinaudoti prieglobsčio prašymo nagrinėjimo tvarka, ir tuo tikslu visų pirma:

                           a)

                           įvertinti, ar yra pakankamai Prieglobsčio tarnybos darbuotojų gaunamiems prieglobsčio prašymams išnagrinėti per Prieglobsčio procedūrų direktyvoje 2013/32/ES nustatytus terminus;

                           b)

                           remdamasi šiuo vertinimu užtikrinti, kad būtų įdarbinti reikiami papildomi Prieglobsčio tarnybos darbuotojai, kad būtų galima kuo greičiau veiksmingai ir laiku išnagrinėti tarptautinės apsaugos prašymus, ir (arba) nustatyti, kiek reikia papildomų darbuotojų (tiek prašymus nagrinėjančių darbuotojų, tiek vertėjų žodžiu), kuriuos valstybės narės galėtų skirti per EASO paramos grupes;

                           c)

                           steigti papildomus regioninius prieglobsčio biurus ar skyrius, atsižvelgdama į bendrą poreikį visoje Graikijos teritorijoje;

                           d)

                           prireikus su EASO pagalba paspartinti pokalbius ir procedūras, užtikrindama, kad būtų laikomasi būtinų reikalavimų, įskaitant pokalbių ir paramos priemonių pritaikymą;

                           e)

                           sutrumpinti laikotarpį nuo noro prašyti prieglobsčio pareiškimo iki faktinio prieglobsčio prašymo pateikimo pagal Prieglobsčio procedūrų direktyvos 2013/32/ES 6 straipsnio 2 dalį.

                     a punkte nurodytas poreikių vertinimas turėtų būti nuolat atnaujinamas, jame taip pat turėtų būti nurodyta informacija apie įdarbintų darbuotojų skaičių.

      Apeliacinė institucija

               3.

               Graikija turėtų toliau stengtis užtikrinti, kad visi tarptautinės apsaugos prašytojai galėtų naudotis veiksminga teisine gynyba, visų pirma užtikrindama:

                           a)

                           visišką naujosios Apeliacinės institucijos veikimą, tuo tikslu iki 2017 m. vasario mėn. pabaigos įsteigdama planuotus 20 apeliacinių komitetų ir didindama šių komitetų skaičių pagal toliau nurodytą poreikių vertinimą;

                           b)

                           kad Apeliacinėje institucijoje ir komitetuose būtų pakankamai žmogiškųjų išteklių, įskaitant pagalbinius darbuotojus, visiems dar neišnagrinėtiems ir tikėtiniems būsimiems apeliaciniams skundams, įskaitant skundus remiantis ES ir Turkijos pareiškimu, išnagrinėti;

                           c)

                           kad kuo greičiau būtų išnagrinėti visi dar neišnagrinėti prašymai atlikti administracinių sprendimų dėl tarptautinės apsaugos prašymų teisminę peržiūrą;

                           d)

                           kad komitetai priimtų daugiau sprendimų, be kita ko, prireikus dažniau rengiant posėdžius, naudojantis teisine pagalba sprendimų projektams parengti, nustatant komitetų specializaciją ir užtikrinant, kad komitetų nariai dirbtų visą darbo dieną, nedarant poveikio komiteto narių nepriklausomumui;

                           e)

                           kad Apeliacinio komiteto nariams būtų rengiama pakankamai mokymų, be kita ko, prireikus su EASO pagalba.

                     Graikijos valdžios institucijos, remdamosi išsamiu ir nuolat atliekamu poreikių vertinimu, turėtų nustatyti, kiek reikės apeliacinių komitetų, veikiančių prie naujosios Apeliacinės institucijos, visiems tarptautinės apsaugos prašytojų pateiktiems apeliaciniams skundams išnagrinėti, žmogiškųjų išteklių, kad tie komitetai galėtų toliau sklandžiai veikti, ir kokių kitų priemonių, kaip antai darbo metodų pakeitimų, gali prireikti. Tam visų pirma reikia įvertinti, ar pakaks 20 apeliacinių komitetų, kurie turi būti įsteigti iki 2017 m. vasario mėn. pabaigos.

      Teisinė pagalba

               4.

               Graikija turėtų užtikrinti, kad teisinė sistema, susijusi su galimybe gauti nemokamą teisinę pagalbą, būtų veiksminga praktiškai ir kad visiems prieglobsčio prašytojams būtų teikiama būtina teisinė pagalba, susijusi su administracinių sprendimų dėl tarptautinės apsaugos prašymų teismine peržiūra. Visų pirma Graikija turėtų:

                           a)

                           nedelsdama veiksmingai įgyvendinti ministerijos sprendimą dėl nemokamos teisinės pagalbos paslaugų teikimo;

                           b)

                           skubiai parengti nuolatinių registruotųjų teisininkų, galinčių teikti šias paslaugas Graikijoje visiems prašytojams apeliacinio skundo teikimo etapu, sutartį. Tuo tarpu Graikija turėtų užtikrinti, kad įgyvendinant abu projektus žemyninėje dalyje ir salose būtų teikiama veiksminga nemokama teisinė pagalba visiems prieglobsčio prašytojams.

      Požiūris į nelydimus nepilnamečius ir pažeidžiamus asmenis vykstant prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūrai

               5.

               Graikija turėtų užtikrinti, kad būtų nustatyta tinkama pažeidžiamų prašytojų, įskaitant nelydimus nepilnamečius, tapatybės nustatymo ir elgesio su jais tvarka, ir imtis tinkamų priemonių. Visų pirma Graikija turėtų:

                           a)

                           skubiai nustatyti tinkamą globos tvarką; tai ji turėtų padaryti patvirtindama būtiną teisės aktų sistemą dėl atitinkamų Įstatymo Nr. 4375/2016 nuostatų įgyvendinimo;

                           b)

                           nustatyti, kiek darbuotojų reikia Priėmimo direktoratui ir Nelydimų nepilnamečių apsaugos departamentui, kad pagal prieglobsčio teisės aktus būtų galima skubiai teikti būtinas garantijas, susijusias su šeimos paieška, ir užtikrinti atstovavimą pagal įstatymą, ir tuos darbuotojus pasamdyti;

                           c)

                           užtikrinti, kad prašytojų, turinčių specialių procedūrinių ir priėmimo poreikių, įskaitant nelydimus nepilnamečius, nustatymo tvarka būtų praktiškai įgyvendinama, kad šiems prašytojams būtų teikiama būtina psichologinė pagalba, visų pirma tais atvejais, kai jie galėjo būti nukentėję nuo seksualinio smurto, išnaudojimo ar prekybos žmonėmis, ir kad visada būtų deramai atsižvelgiama į vaiko interesus.

      ES lėšų naudojimas įgyvendinant nacionalines programas

               6.

               Graikija turėtų užtikrinti, kad būtų panaudotos visos gausiai skiriamos ES lėšos, visų pirma nedelsdama sutelkti išteklius, skirtus pagal PMIF ir VSF lėšomis finansuojamas nacionalines programas, ir ieškoti galimybių gauti papildomų lėšų iš struktūrinių fondų. Tam Graikija turėtų imtis reikiamų priemonių, kad sutelktų visas lėšas, kurios yra skiriamos pagal nacionalines programas, kad galėtų patenkinti skubius, visų pirma priėmimo srities poreikius ir galėtų teikti kitas paslaugas Graikijoje esantiems migrantams, visų pirma geriau koordinuodama susijusių suinteresuotųjų subjektų veiklą, stiprindama veiklos pajėgumus ir gerindama sprendimų priėmimo mechanizmą.

      Kitų valstybių narių techninė parama

               7.

               Valstybių narių prašoma teikti papildomą paramą Graikijai ir skirti ekspertus, kurie atsakytų į įvairius EASO prašymus, užtikrinant, kad tai būtų ilgesniam laikui skirti aukštesnio lygmens ir labiau specializuotų sričių ekspertai.

         II.   PERDAVIMO ATNAUJINIMO TVARKA

               8.

               Rekomenduojama, kad prieglobsčio prašytojų perdavimas Graikijai pagal Reglamentą (ES) Nr. 604/2013 būtų atnaujintas laikantis 9 ir 10 punktuose nustatytų sąlygų ir tvarkos.

      Taikymo sritis

               9.

               Perdavimo atnaujinimas turėtų būti taikomas tiems prieglobsčio prašytojams, kurie po 2017 m. kovo 15 d. į Graikiją atvyko neteisėtai per išorės sieną, arba nuo tos dienos palaipsniui kitiems asmenims, už kuriuos Graikija yra atsakinga pagal kitus nei Reglamento (ES) Nr. 604/2013 III skyriaus 13 straipsnyje nustatytus kriterijus, atsižvelgiant į priėmimo pajėgumą ir elgesį su prašytojais Graikijoje pagal direktyvas 2013/32/ES ir 2013/33/ES. Pažeidžiami prieglobsčio prašytojai, įskaitant nelydimus nepilnamečius, kol kas neturėtų būti perduodami Graikijai.

      Bendradarbiavimas ir garantijos dėl atskirų perdavimo atvejų

               10.

               Valstybių narių valdžios institucijos raginamos, prieš prašytoją perduodant Graikijai, glaudžiai bendradarbiauti su Graikijos valdžios institucijomis, kad būtų užtikrinta, jog laikomasi 9 punkte nurodytų sąlygų ir, visų pirma, kad prašytojas bus priimtas į priėmimo centrą, kuris tenkina ES teisės aktuose, visų pirma Priėmimo sąlygų direktyvoje 2013/33/ES nustatytus reikalavimus, kad jo prašymas bus išnagrinėtas per Prieglobsčio procedūrų direktyvoje 2013/32/ES nustatytus terminus ir kad visais kitais aspektais su juo bus elgiamasi laikantis ES teisės aktų. Graikijos valdžios institucijų prašoma visapusiškai bendradarbiauti teikiant tokias garantijas kitoms valstybėms narėms.

         III.   PARAMA IR ATASKAITŲ TEIKIMAS

      EASO parama ir ataskaitų teikimas

               11.

               EASO turėtų įsteigti valstybių narių ekspertų grupę, kuri būtų paskirta dirbti Graikijoje ir kurios užduotis būtų remti valstybių narių bendradarbiavimą ir rengti ataskaitas, kuriose būtų nurodoma, ar su atgal į Graikiją pagal Dublino reglamentą perduotais asmenimis elgiamasi laikantis 10 punkte nurodytų garantijų, kurias turi suteikti Graikija.

      Graikijos ataskaitų teikimas

               12.

               Graikijos prašoma iki 2017 m. vasario 15 d. pateikti ataskaitą, kurioje būtų apžvelgta šios rekomendacijos įgyvendinimo pažanga. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti aprašyti veiksmai, kurių imtasi šioje rekomendacijoje nurodytiems likusiems trūkumams ištaisyti, įskaitant tai, kaip Graikijos valdžios institucijos užtikrino arba planuoja užtikrinti būtinus žmogiškuosius ir materialinius išteklius, nurodytus šios rekomendacijos 1–5 punktuose, taip pat aprašytas šios rekomendacijos 1–3 punktuose nurodytas nuolat atliekamas poreikių vertinimas. Be to, turėtų būti išsamiai aprašyta, kaip Graikijos valdžios institucijos ketina įgyvendinti procedūrą, pagal kurią teikiamos 10 punkte nurodytos garantijos dėl atskirų perdavimo atvejų.

               13.

               Ataskaitoje taip pat turėtų būti pateikta ši informacija:

                           a)

                           bendras esamas ir planuojamas nuolatinis ir laikinas pajėgumas priimti tarptautinės apsaugos prašytojus ir to pajėgumo pobūdis;

                           b)

                           bendras pirmąja instancija nagrinėjamų prieglobsčio prašymų skaičius;

                           c)

                           išsamūs duomenys apie visus tiek naujųjų apeliacinių komitetų, tiek neišnagrinėtų atvejų apeliacinių komitetų nagrinėjamus apeliacinius skundus ir antrąja instancija priimtus sprendimus, įskaitant priimtinumo bylas;

                           d)

                           bendras esamų ir planuojamų darbuotojų, nagrinėjančių Prieglobsčio tarnyboje užregistruotus prieglobsčio prašymus ir dirbančių Priėmimo direktorate, skaičius ir bendras esamas ir planuojamas darbuotojų ir komitetų, kurie Apeliacinės institucijos pastangomis laipsniškai pradėjo veikti, skaičius.

               14.

               Graikijos prašoma nuo 2017 m. vasario 15 d. kas du mėnesius teikti šios rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą.

      Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 8 d.

            Komisijos vardu

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Komisijos narys

      (1)  M.S.S prieš Belgiją ir Graikiją (Nr. 30696/09) ir NS prieš Secretary of State for the Home Department, C-411/10 ir C-493/10.

      (2)  2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 343/2003, nustatantis valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (OL L 50, 2003 2 25, p. 1), pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 604/2013.

      (3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (OL L 180, 2013 6 29, p. 31).

      (4)  2016 m. gruodžio 4 d.Frontex duomenys.

      (5)  2016 m. kovo 18 d. ES ir Turkijos pareiškimas.

      (6)  Žr. Komisijos parengtas ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimo pažangos ataskaitas http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm

      (7)  2016 m. gegužės 1 d. – liepos 31 d. į Graikiją kasdien vidutiniškai atvykdavo 52 asmenys, o 2016 m. rugpjūčio 1 d. – lapkričio 29 d. – 94 asmenys.

      (8)  http://www.media.gov.gr/index.php, žiūrėta 2016 m. gruodžio 6 d.

      (9)  2015 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1523, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (OL L 239, 2015 9 15, p. 146) ir 2015 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1601, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (OL L 248, 2015 9 24, p. 80).

      (10)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Aštuntoji perkėlimo Europos Sąjungoje ir perkėlimo į Europos Sąjungą ataskaita“, 2016 gruodžio 7 d., COM(2016) 791 final.

      (11)  2016 m. vasario 10 d. Komisijos rekomendacija Graikijos Respublikai dėl skubių priemonių, kurių turi imtis Graikija, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Reglamentą (ES) Nr. 604/2013 (C(2016) 871 final), 2016 m. birželio 15 d. Komisijos rekomendacija Graikijos Respublikai dėl konkrečių skubių priemonių, kurių turi imtis Graikija, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Reglamentą (ES) Nr. 604/2013 (C(2016) 3805 final).

      (12)  2016 m. rugsėjo 28 d. Komisijos rekomendacija Graikijos Respublikai dėl konkrečių skubių priemonių, kurių Graikija turi imtis, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Reglamentą (ES) Nr. 604/2013 (C(2016) 6311 final).

      (13)  Iki 2016 m. pabaigos dauguma vadinamųjų išankstinio registravimo paraiškų turėtų būti visiškai užregistruota/pateikta. Šio išankstinio registravimo, kuris buvo baigtas 2016 m. rugpjūčio mėn., tikslas – užregistruoti visus į Graikiją iki 2016 m. kovo 20 d. neteisėtai atvykusius trečiųjų šalių piliečius, norėjusius prašyti tarptautinės apsaugos, tačiau jų atžvilgiu Graikijos valdžios institucijos dar nepradėjo prieglobsčio procedūros. Vasarą iš anksto užregistruota apie 28 000 asmenų.

      (14)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (OL L 180, 2013 6 29, p. 60).

      (15)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/33/ES, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (OL L 180, 2013 6 29, p. 96).

      (16)  „Įstatymas Nr. 4375/2016 dėl Prieglobsčio tarnybos, Apeliacinės institucijos ir Priėmimo ir identifikavimo tarnybos struktūros ir veikimo, Bendrojo priėmimo sekretoriato įsteigimo, 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (nauja redakcija) ir kitų nuostatų perkėlimo į Graikijos nacionalinę teisę“, galima rasti adresu http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Tam, kad Graikijos valdžios institucijos galėtų įgyvendinti visą įstatymą, reikia priimti įgyvendinimo aktus, t. y. ministerijos arba kartu su ministerija priimamus sprendimus.

      (17)  Įstatymas Nr. 4399/2016. http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (18)  Įstatymas Nr. 4415/2016. https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (19)  http://www.media.gov.gr/images/prosfygiko/REFUGEE_FLOWS-01-12-2016.pdf
   Šios laikinos skubaus priėmimo ir nuolatinės patalpos įrengtos migrantų antplūdžio valdymo centruose Egėjo jūros salose, taip pat žemyninėje šalies dalyje.

      (20)  Graikijos ministro I. Mouzalo teigimu, iš tiesų salose yra mažiau migrantų (apie 10 000–12 000).

      (21)  http://reliefweb.int/report/greece/situation-update-unaccompanied-children-uac-greece-2-november-2016

      (22)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (23)  Įstatymo Nr. 4375/2016 1 straipsnio 3 dalis.

      (24)  Informacija apie darbuotojus, kurią 2016 m. lapkričio 10 d. susitikime su Komisijos tarnybomis pateikė Graikijos prieglobsčio tarnyba.

      (25)  Tačiau dėl įgyvendinant ES ir Turkijos pareiškimą padidėjusio darbo krūvio šis pakaitinis komitetas per mėnesį turi išnagrinėti 100 atvejų.

      (26)  2016 m. birželio 24 d. Bendras ministerijų sprendimas (Oficialusis leidinys, B' 1862).

      (27)  Įstatymo Nr. 4375/2016 22 straipsnio 3 dalis.

      (28)  Prezidento dekreto Nr. 114/2010 28 straipsnis.

      (29)  Komisijos tarnyboms pateikta informacija per 2016 m. lapkričio mėn. surengtą Apeliacinės institucijos susirinkimą.

      (30)  Dotacijų susitarimas pasirašytas 2016 m. liepos 15 d.

      (31)  2016 m. vasario 2 d. ministerijos sprendimas Nr. 1982 (Oficialusis leidinys, B' 335).

      (32)  Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?“, 2016 m. rugsėjo mėn. https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

      (33)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Grįžimas prie Šengeno erdvės nuostatų. Veiksmų planas“, COM(2016) 120 final, 2016 m. kovo 4 d.

      (34)  COM(2016) 270 final.