title: Tarybos rekomendacija 2022 m. balandžio 5 d. dėl Europos aukštojo mokslo institucijų ryšių užmezgimo siekiant veiksmingai bendradarbiauti (Tekstas svarbus EEE) 2022/C 160/01

text:
               2022 4 13

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 160/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2022 m. balandžio 5 d.
      dėl Europos aukštojo mokslo institucijų ryšių užmezgimo siekiant veiksmingai bendradarbiauti
      (Tekstas svarbus EEE)
      (2022/C 160/01)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 165 ir 166 straipsnius,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
      kadangi:

                  1.

                  glaudesnis ir veiksmingesnis tarpvalstybinis bendradarbiavimas aukštojo mokslo sektoriuje visoje Europoje yra itin svarbus siekiant remti Sąjungos vertybes, tapatybę ir demokratiją, didinti Europos visuomenės bei ekonomikos atsparumą ir kurti tvarią ateitį. Stiprios tarpusavyje susietos aukštojo mokslo institucijos yra viena iš svarbių priemonių siekiant spręsti su žaliąja ir skaitmenine pertvarka bei su visuomenės senėjimu susijusius uždavinius ir kitus svarbius socialinius ir ekonominius uždavinius dalijantis žiniomis ir bendrai kuriant novatoriškus sprendimus. Jos taip pat gali užtikrinti Europos pajėgumą didinti technologijomis grindžiamą konkurencingumą;

                  2.

                  ryšių užmezgimas, kuris sudarytų sąlygas aukštojo mokslo institucijoms plėtoti glaudesnį, ilgalaikį ir veiksmingą tarpvalstybinį bendradarbiavimą instituciniu lygmeniu, yra svarbi priemonė siekiant, kad aukštojo mokslo institucijos kartu taptų stipresnės, o studentai, visą gyvenimą besimokantys asmenys, tyrėjai ir darbuotojai būtų parengti pasaulio ateičiai. Aukštojo mokslo institucijos visoje Europoje prisitaiko prie sparčiai kintančio pasaulio, kuriame greitai kinta disciplinos ir mokymosi aplinka, pavyzdžiui, susijusi su dvejopa žaliąją ir skaitmenine pertvarka. Tam reikia naujoviško mąstymo, naujų metodų ir naujų struktūrų, kurie sudarytų sąlygas studentų, darbuotojų bei tyrėjų bendradarbiavimui ir tarpdisciplininiam bei tarptautiniam mobilumui (fiziniam mobilumui išliekant pagrindine mobilumo forma). Šios naujos aplinkybės, susidariusios dėl skaitmeninės pertvarkos, reikš įvairias naujas patrauklias švietimo priemones ir naujas tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir fizinio bei virtualiojo mobilumo formas bei galimybes visiems besimokantiems asmenims, įskaitant mažiau galimybių turinčius ar iš atokių vietovių, pavyzdžiui, atokiausių regionų, kilusius žmones, taip pat skatins akademinės bendruomenės atstovų, tyrėjų ir specialistų įvairovę;

                  3.

                  tvirtesnis įvairių aukštojo mokslo institucijų, įskaitant universitetus, mokslinių tyrimų institutus, universitetines kolegijas, taikomųjų mokslų universitetus, aukštąsias profesinio rengimo ir mokymo institucijas ir aukštąsias meno mokyklas, bendradarbiavimas visoje ES yra vienas svarbiausių principų, kuriuo grindžiama ir nuo kurio yra neatsiejama Europos švietimo erdvė ir Europos mokslinių tyrimų erdvė. Glaudesnis įvairių ir viena kitą papildančių institucijų tarpvalstybinis bendradarbiavimas visoje Europoje padeda užtikrinti sąžiningą prieigą prie kokybiško ir įtraukaus išsilavinimo, mokymo ir mokslinių tyrimų, skatina žinių kūrimą ir apykaitą, palengvina dalijimąsi pajėgumais ir infrastruktūra, prisideda prie jų regionų ir bendruomenių gyvybingumo, padeda įveikti nepalankias sąlygas ir geografinius skirtumus. Jis taip pat gali skatinti integraciją į mokslinių tyrimų, inovacijų ir pramonės ekosistemas. Tarpvalstybinis bendradarbiavimas taip pat padeda išnaudoti visą aukštojo mokslo sektoriaus, kaip įgūdžių, kompetencijų ir žinių vystytojo, potencialą, pavyzdžiui, dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos srityse, ir prisideda prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo;

                  4.

                  Komisijos komunikate dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo iki 2025 m (1). raginama sudaryti sąlygas sklandžiam plataus užmojo tarpvalstybiniam aukštojo mokslo institucijų bendradarbiavimui, palengvinti jungtinių laipsnių suteikimą ir išnagrinėti, ar verta parengti aljansų, tokių kaip „Europos universitetai“, teisinį statutą. Tarybos rezoliucijoje dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) (2) skatinama glaudžiau bendradarbiauti, telkti žinias ir išteklius bei sudaryti daugiau mobilumo galimybių studentams, akademinės bendruomenės atstovams ir tyrėjams, be kita ko, visapusiškai įgyvendinant iniciatyvą „Europos universitetai“ ir Europos studento pažymėjimo iniciatyvą. Išvadose „Europos universitetų tinklų iniciatyva. Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir visuomenės susiejimas: sudaryti sąlygas naujam Europos aukštojo mokslo aspektui“ (3) Taryba paragino valstybes nares pašalinti kliūtis, trukdančias labiau suderinti aukštojo mokslo sistemas, ir išnagrinėti galimybę suteikti europinius jungtinius laipsnius. Išvadose „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas: patrauklios ir tvarios karjeros galimybių bei darbo sąlygų suteikimas tyrėjams ir protų apykaitos pavertimas tikrove“ (4) Taryba paprašė Komisijos remti valstybes nares joms formuojant politikos priemones, skirtas sklandžiam ir plataus užmojo tarpvalstybiniam Europos aukštojo mokslo institucijų bendradarbiavimui, visų pirma susijusiam su akademinių ir mokslinių tyrimų srities karjeromis. Komisijos komunikate dėl naujos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvės (EMTE) (5) ir Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pakte (6) raginama glaudžiau bendradarbiauti ir pripažįstamas tokių iniciatyvų kaip „Europos universitetai“ potencialas transformuoti aukštąjį mokslą. Europos įgūdžių darbotvarkėje (7) taip pat raginama pašalinti kliūtis, trukdančias veiksmingam ir glaudesniam tarpvalstybiniam bendradarbiavimui;

                  5.

                  Europos aukštojo mokslo erdvės ministrų konferencijoje priimtame Romos komunikate ir Tarybos rekomendacijoje dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo (8) raginama skatinti ir palengvinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl bendro holistinio požiūrio į Europos švietimo erdvę (9) pabrėžiama, kad reikia glaudžiau bendradarbiauti, ir raginama naudotis Europos švietimo erdvės, Europos mokslinių tyrimų erdvės ir Europos aukštojo mokslo erdvės sinergija;

                  6.

                  41 „Europos universitetas“, remiamas pagal programą „Erasmus+“, o mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje papildomas pagal programą „Horizontas 2020“, ir panašūs ilgalaikiai institucinio bendradarbiavimo modeliai suteikia naudingos patirties, įgytos išbandant glaudesnio tarpvalstybinio bendradarbiavimo modelius, kurie apima daugiau nei esamas atskirų institucijų strategijas, valdymą ir bendradarbiavimo ekosistemas. Jie yra įkvėpimo šaltinis platesnei aukštojo mokslo bendruomenei, kad būtų skatinamos sistemos lygmens reformos, kartu palengvinant geresnį Europos aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų politikos koordinavimą;

                  7.

                  šioje Tarybos rekomendacijoje „Europos universitetai“ yra pagal programą „Erasmus+“ finansuojami universitetai, kai aktualu, gaunantys papildomą paramą pagal programą „Horizontas 2020“ mokslinių tyrimų ir inovacijų sričiai. Aukštojo mokslo institucijų aljansai reiškia visus kitus bendradarbiavimo modelius, pavyzdžiui, žinių ir inovacijos bendrijas. Šios Tarybos rekomendacijos tikslas – palengvinti ne tik tų institucijų, kurios remiamos pagal iniciatyvą „Europos universitetai“, bet ir visų kitų Europos aukštojo mokslo institucijų tarpvalstybinį bendradarbiavimą;

                  8.

                  iniciatyva „Europos universitetai“ prisidedama prie tarpvalstybinio bendradarbiavimo kokybės įgyvendinant tarpinstitucines strategijas, pagal kurias derinamas mokymasis ir mokymas, moksliniai tyrimai, inovacijos ir žinių perdavimas ekonomikai bei visuomenei, ir prisidedama prie politikos ir visuomeninių pokyčių;

                  9.

                  aukštojo mokslo aljansai galėtų savanoriškai naudotis institucinio bendradarbiavimo priemonėmis, pavyzdžiui, galimu aukštojo mokslo institucijų aljansų teisiniu statusu, kurios sudaro jiems sąlygas dalytis, kai tikslinga, bendrais finansiniais, žmogiškaisiais, skaitmeniniais ir fiziniais ištekliais bei paslaugomis, naudoti virtualiuosius tarpuniversitetinius centrus ir sąveikias platformas jungtinei skaitmeninei ar mišriajai veiklai. Siekiant stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą dėl veiksmingo dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos problemų sprendimo, nacionaliniu, regioniniu ir instituciniu lygmenimis reikia dar labiau palengvinti tarpdisciplininių modulių plėtojimą ir jungtinių laipsnių rengimą, remiantis bendrai nustatytais Europos kriterijais, vadovaujantis Bolonijos proceso priemonėmis. Palengvinant lankstų ir įtraukų mobilumą ir išplečiant Europos studento pažymėjimo iniciatyvos naudojimą, galėtų būti padidintos besimokančių asmenų, akademinės bendruomenės atstovų, tyrėjų ir darbuotojų galimybės. Reikia pakankamo ilgalaikio nuolatinio finansavimo, kad būtų sustiprinti pajėgumai ir pasiektas užsibrėžtas tarpvalstybinio bendradarbiavimo užmojų lygis;

                  10.

                  glaudesniam aukštojo mokslo institucijų bendradarbiavimui įgyvendinti reikia spręsti visaapimančius uždavinius. Sklandžiam jungtinės tarpvalstybinės švietimo veiklos bei programų organizavimui, išorės kokybės užtikrinimui ir akreditavimui visais lygmenimis poveikį daro išorės kokybės užtikrinimo skirtumai, nevienodas automatinio kvalifikacijų ir studijų užsienyje laikotarpių tarpusavio pripažinimo įgyvendinimas, taip pat kitų susijusių svarbių Bolonijos proceso įsipareigojimų nevienodas įgyvendinimas, įskaitant laipsnių struktūros skirtumus, Europos jungtinių programų kokybės užtikrinimo principo laikymosi skirtumai, Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos (ECTS) taikymo skirtumai ir dalinis virtualiojo ir mišriojo mokymosi pripažinimas. Sprendžiant šiuos klausimus ir užtikrinant visapusišką Bolonijos proceso priemonių įgyvendinimą, sumažėtų administracinė našta, būtų palengvintas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir skatinamas novatoriškų tarpdisciplininių pedagogikos metodų diegimas įvairiose šalyse;

                  11.

                  Europos tarpvalstybinis bendradarbiavimas institucijų lygmeniu yra galinga priemonė siekiant remti ir toliau plėtoti transformaciją, kad aukštojo mokslo institucijos taptų kompetentingos, įtraukios, konkurencingos, tvarios ir patrauklios, vykdytų visas savo misijas (švietimo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir tarnavimo visuomenei), suteiktų naudos aukštojo mokslo sektoriui ir ne tik jam, padėtų kurti atsparią ir demokratišką žinių Europą ir atspindėtų mūsų europinę gyvenseną bei vertybes. Tarpvalstybinį bendradarbiavimą reikia palengvinti pasitelkiant nuoseklią Europos ir nacionalinių priemonių sistemą, veiksmingai įgyvendinant turimas Europos iniciatyvas, dokumentus ir priemones, pavyzdžiui, iniciatyvą „Europos universitetai“, Bolonijos proceso priemones arba Europos studento pažymėjimo iniciatyvą, taip pat nagrinėjant galimybes parengti naujas priemones. Šios naujos priemonės galėtų būti rengiamos laikantis bendrakūrybinio laipsniško požiūrio, kad aukštojo mokslo institucijos galėtų užmegzti ryšius ir veiksmingiau bendradarbiauti tarptautiniu mastu, o aukštojo mokslo sistemos taptų darnesnės, naudingos visai aukštojo mokslo bendruomenei ir suteiktų vertės visuomenei,

            REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS:
      visapusiškai atsižvelgiant į subsidiarumo principą, institucinį savarankiškumą, akademinę laisvę ir į nacionalines aplinkybes bei glaudžiai bendradarbiaujant su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais:

                  1.

                  Suteikti galimybę aukštojo mokslo institucijoms bendro kūrimo procese išnagrinėti institucinio bendradarbiavimo priemonių, kaip antai aukštojo mokslo institucijų aljansų, pavyzdžiui, iniciatyvos „Europos universitetai“, galimo teisinio statuso, parengimo būtinybę, naudą, rizikas ir įgyvendinamumą, siekiant palengvinti glaudesnį bendradarbiavimą, kai tikslinga, dalijantis žmogiškaisiais, techniniais, duomenų, švietimo, mokslinių tyrimų ir inovaciniais pajėgumais; leisti joms eksperimentuoti su įvairiomis glaudesnio bendradarbiavimo galimybėmis, taip pat savanoriškai išbandyti esamas Europos priemones, pavyzdžiui, Europos teritorinio bendradarbiavimo grupę (ETBG) (10) arba Europos ekonominių interesų grupę (EEIG) (11).

                  2.

                  Kai tikslinga, skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą vykdančias aukštojo mokslo institucijas rengti jungtines programas ir teikti jungtinius laipsnius bei sudaryti tam palankesnes sąlygas vadovaujantis Bolonijos proceso priemonėmis (12). Šiomis aplinkybėmis ir remiantis 12 punkte nustatytų tiriamųjų veiksmų rezultatais, išnagrinėti galimybę suteikti jungtinio Europos laipsnio ženklą ir palengvinti jo suteikimą. Vėliau būtų galima pradėti darbą siekiant parengti galimą jungtinį laipsnį visais lygmenimis, grindžiamą bendrai nustatytais Europos kriterijais, kuris būtų suteikiamas nacionaliniu, regioniniu ar instituciniu lygmeniu laikantis nacionalinių kvalifikacijų sandarų.

                  3.

                  Sudaryti sąlygas aukštojo mokslo institucijoms toliau plėtoti ir, kai tikslinga, įgyvendinti novatorišką jungtinę tarpvalstybinę švietimo veiklą, suteikiant joms galimybę ir skatinant jas išbandyti ir įgyvendinti tinkamus metodus bei priemones, susijusius su:

                              a)

                              studentų ir visą gyvenimą besimokančių asmenų priėmimo ir registracijos kriterijais;

                              b)

                              mokymosi ir mokymo kalbų nustatymu, atitinkamai atsižvelgiant į daugiakalbystę;

                              c)

                              mokymosi internetu dalimi bendroje švietimo pasiūloje; į jungtinę švietimo veiklą integruoto studentų mobilumo (fizinio, virtualiojo ar mišriojo) dalimi; stažuočių, mokymosi darbo vietoje veiklos, argumentavimu grindžiamų ir tarpdisciplininių metodų dalimi ir organizavimu;

                              d)

                              lanksčių mokymosi trajektorijų, pavyzdžiui, trumpo mokymosi patirčių, kurias įgijus, kai aktualu, galėtų būti suteikiami mikrokredencialai (13), įtraukimu;

                              e)

                              kreditų skyrimo ir perkėlimo taisyklėmis bei vertinimo balais skaidrumu pagal Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos (ECTS) naudotojų vadovą, kaip tarpvalstybinių jungtinių programų pagrindą, nenustatant papildomų taisyklių ar apribojimų;

                              f)

                              informacijos apie Europos aukštojo mokslo programų ir (arba) institucijų išorės kokybės užtikrinimą pagal Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartus ir gaires, įtrauktos į Išorės kokybės užtikrinimo rezultatų duomenų bazę (DEQAR), naudojimu siekiant įgyvendinti automatinį tarpusavio pripažinimą (14) tolesnio mokymosi tikslais, bendradarbiaujant su Nacionalinių akademinio pripažinimo informacijos centrų tinklu (NARIC tinklas);

                              g)

                              leidimu, kai tikslinga, pripažinti ankstesnį mokymąsi ir patvirtinti neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatus remiantis skaidriais ir sąžiningais kokybės reikalavimais ir tinkamo besimokančių asmenų vertinimo organizavimu bei atitinkamų kreditų tokiam mokymuisi suteikimu;

                              h)

                              leidimu, kai tikslinga, lanksčiau apibrėžti jų jungtinių laipsnių šabloną įgyvendinant jungtines tarpvalstybines programas.

                  4.

                  Remti į jungtines tarpvalstybines švietimo programas integruotą mobilumą:

                              a)

                              remti aukštojo mokslo institucijas joms sistemingiau ir lanksčiau visais lygmenimis integruojant (fizinį, virtualųjį ar mišrųjį) mobilumą į savo jungtines švietimo programas, kad kuo daugiau studentų, įskaitant mažiau galimybių turinčius ar iš atokių vietovių, pavyzdžiui, atokiausių regionų, kilusius besimokančius asmenis, akademinės bendruomenės atstovų ir tyrėjų galėtų pasinaudoti integruoto bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje dinamika, ir būtų skatinama subalansuota talentų apykaita;

                              b)

                              remti mobilumo valdymo skaitmenizaciją daugiašalėse partnerystėse, visų pirma standartizuojant ir skaitmenizuojant veiklos procesus, susijusius su daugiašalių tarpinstitucinių susitarimų pasirašymu, be kita ko, plečiant Europos studento pažymėjimo iniciatyvos taikymą;

                              c)

                              siekti, kai tikslinga, nustatyti nuoseklesnius požiūrius į mobilumą mokymosi tikslais, kiek tai susiję su priėmimo ir registracijos studijuoti sistemomis, vertinimo balais sistemomis, akademiniais kalendoriais, studijų mokesčio sistemomis, prieigos prie aukštojo mokslo infrastruktūros ir galimybės ja naudotis vasaros ir (arba) atostogų mėnesiais.

                  5.

                  Prisidėti prie nuolatinio tiesioginės ir netiesioginės finansinės paramos teikimo glaudesniam tarpvalstybiniam instituciniam bendradarbiavimui aukštojo mokslo srityje, be kita ko, iniciatyvai „Europos universitetai“:

                              a)

                              remti visų rūšių aukštojo mokslo institucijas, kad jos, kai aktualu, galėtų dalyvauti tokiame glaudžiame tarpvalstybiniame bendradarbiavime;

                              b)

                              propaguoti ir plėtoti aukštojo mokslo institucijų kokybiško tarpvalstybinio tarpusavio bendradarbiavimo kultūrą, kai tikslinga, įtraukiant ją į nacionalinę politiką ir prioritetų nustatymo procesą ir skatinant šiose srityse;

                              c)

                              sutelkti turimus finansavimo šaltinius regioniniu, nacionaliniu ir ES lygmenimis (15), kartu atsižvelgiant į skirtingas nacionalines finansavimo sistemas, kad aukštojo mokslo institucijų dalyvavimo iniciatyvoje „Europos universitetai“ finansavimas, jei įmanoma, prilygtų paramai pagal programą „Erasmus+“, kuri sinergijos pagrindu papildoma parama pagal programą „Europos horizontas“, arba tokią paramą papildytų.

                  6.

                  Remti ir ginti pagrindinius institucinio savarankiškumo principus kaip būtiną glaudesniam tarpvalstybiniam bendradarbiavimui laikantis principo „iš apačios į viršų“ taikomų bendrų valdymo susitarimų nustatymo sąlygą. Sudaryti sąlygas aukštojo mokslo institucijoms savarankiškai priimti sprendimus dėl vidaus valdymo ir finansų, personalo bei akademinių klausimų, saugoti akademinę laisvę ir aktyviai įtraukti akademinės srities darbuotojų ir studentų atstovus į sprendimų, susijusių su jų institucija, priėmimą.

                  7.

                  Stiprinti tarpusavio pasitikėjimą taikant jungtinių švietimo programų ir kitų formų jungtinės švietimo pasiūlos, parengtų pagal institucijų tarpvalstybinio bendradarbiavimo modelius, įskaitant iniciatyvą „Europos universitetai“, išorės kokybės užtikrinimą ir akreditavimą laikantis Europos standartų ir gairių (ESG):

                              a)

                              tęsti perėjimą prie institucinio išorės kokybės užtikrinimo. Tai galėtų padėti plėtoti tikrą institucinę kokybės kultūrą, kuri padeda užtikrinti didesnę atskaitomybę ir sistemų suderinamumą visoje Europoje, remiantis jau įdiegtomis priemonėmis ir sistemomis, pavyzdžiui, Europos švietimo erdvės, Europos mokslinių tyrimų erdvės ir Europos aukštojo mokslo erdvės kontekste;

                              b)

                              apsvarstyti galimybę, kai aktualu, leisti savarankiškai akredituoti programas, remiantis instituciniu kokybės užtikrinimu, kad būtų sustiprinta aukštojo mokslo institucijų atsakomybė;

                              c)

                              šalyse, kuriose taikomas programomis grindžiamas išorės kokybės užtikrinimas, apsvarstyti galimybę:

                                          i)

                                          sudaryti sąlygas visapusiškai įgyvendinti Europos jungtinių programų kokybės užtikrinimo principą (16);

                                          ii)

                                          užtikrinti, kad jungtinių tarpvalstybinių programų išorės vertinimą galėtų atlikti viena Europos aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo registre (EQAR) (17) registruota agentūra ir kad rezultatai būtų automatiškai pripažįstami visose kitose susijusiose aukštojo mokslo sistemose, nenustatant papildomų nacionalinių reikalavimų, ir

                                          iii)

                                          užtikrinti, kad atliekant jungtinių tarpvalstybinių programų pakartotinį akreditavimą būtų laikomasi ESG ir Europos principo taisyklių (18).

                  8.

                  Kai tikslinga, pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą remti kokybiško virtualiojo bendradarbiaujamojo mokymosi, kaip mokymo, mokymosi ir mokslinių tyrimų dalies, plėtotę, siekiant skatinti ir palengvinti įtraukų ir į studentus orientuotą tarpvalstybinį bendradarbiavimą, kuris papildytų tiesioginį bendravimą, visų pirma siekiant:

                              a)

                              remti aukštojo mokslo institucijas, kad jos rengtų virtualiojo ir bendradarbiaujamojo tarptautinio mokymosi internetu modelius, kurie yra neatsiejama mišriojo mokymosi dalis, be kita ko, prisiimant lyderystės įsipareigojimą, vykdant strateginį planavimą, patikimą ir tarptautinį pedagogų rengimą ir teikiant rėmimo paslaugas;

                              b)

                              remti, kai tikslinga, aukštojo mokslo institucijas, kad vertinant jų profesinius pasiekimus būtų įskaičiuojamas ir pripažįstamas laikas, kurį akademinės bendruomenės atstovai, bendradarbiaudami tarpvalstybiniu mastu, skyrė naujoms novatoriškoms pedagogikos metodikoms ir naujoms mokslinių tyrimų praktikoms rengti;

                              c)

                              remti institucinio bendradarbiavimo modelius, įskaitant iniciatyvą „Europos universitetai“, padedant jiems telkti ekspertines žinias ir išteklius jungtinėms skaitmeninėms strategijoms ir bendrai sąveikiai IT infrastruktūrai kurti ir įgyvendinti, pavyzdžiui, suteikiant abipusę prieigą prie internetinių mokymosi ir mokslinių tyrimų platformų, mokymosi valdymo sistemų, skaitmeninių bibliotekų ar atvirų masinio nuotolinio mokymo kursų platformų, mokymo ir paramos paslaugų, sklandžios prieigos prie įmanomų surasti, prieinamų, sąveikių ir pakartotinai panaudojamų (FAIR) duomenų ir kitų sąveikių paslaugų;

                              d)

                              remti atvirojo kodo sprendimų, skirtų bendriems uždaviniams spręsti, testavimą ir bandomąjį naudojimą, taip prisidedant prie aukštojo mokslo sistemų sąveikumo, skaitmeninio pasirengimo, duomenų nepriklausomumo ir atsakomybės.

                  9.

                  Padėti aukštojo mokslo institucijoms rengti jungtinę tarpdisciplininę tarpvalstybinę visų lygmenų (trumpųjų studijų, bakalauro, magistrantūros ir doktorantūros) švietimo veiklą:

                              a)

                              sudaryti sąlygas ir palengvinti tarptautinių argumentavimu grindžiamų požiūrių taikymą, kad įvairių disciplinų besimokantys asmenys iš įvairių kultūrų ir šalių bendradarbiautų su tyrėjais, įmonėmis, miestais, regionais, nevyriausybinėmis organizacijomis ir vietos bendruomenėmis, kad surastų kūrybiškus ir novatoriškus pasaulinių ir bendrų uždavinių sprendimus;

                              b)

                              skatinti suteikti kokybiškų mokymosi visą gyvenimą galimybių visiems, taip palengvinant kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, itin daug dėmesio skiriant paklausiausioms sritims darbo rinkoje, taip prisidedant prie žmonių asmeninio ir profesinio tobulėjimo.

                  10.

                  Skatinti aukštojo mokslo institucijas įtraukti besimokančius asmenis, akademinės bendruomenės atstovus, tyrėjus ir darbuotojus į aukštojo mokslo institucijų institucinio tarpvalstybinio bendradarbiavimo struktūrų valdymą, kartu atsižvelgiant į esamus demokratinius akademinės savivaldos elementus, visų pirma:

                              a)

                              skatinti aukštojo mokslo institucijas užtikrinti, kad jų valdymo struktūros atspindėtų vis didėjančią besimokančių asmenų ir darbuotojų kilmės įvairovę, taip pat įvairią užimtumo ir išsilavinimo patirtį, laikantis įtraukties ir lygybės principų;

                              b)

                              remti stiprios ir veiksmingos lyderystės gebėjimų ugdymą, nes tai yra svarbi holistinio institucinio tarpvalstybinio bendradarbiavimo varomoji jėga;

                              c)

                              propaguoti lyčių lygybę visais valdymo struktūrų lygmenimis;

                              d)

                              sudaryti tarpusavio mokymosi galimybių, kad būtų skatinamos ir remiamos iniciatyvos, pagal kurias aukštojo mokslo institucijos gali dalytis patirtimi ir įsitraukti į tarpusavio mokymosi ir žinių mainų veiklą.

                        Rekomenduojama, kad valstybės narės kuo skubiau įgyvendintų šią rekomendaciją. Jų prašoma ne vėliau kaip [įrašyti datą – 12 mėnesių nuo priėmimo Taryboje] informuoti Komisiją apie atitinkamas priemones, kurių turės būti imtasi tinkamu lygmeniu, kad būtų padedama siekti šios rekomendacijos tikslų, nes tai yra būtina siekiant ne vėliau kaip 2025 m. sukurti Europos švietimo erdvę.

         PRAŠO KOMISIJOS:

      visapusiškai atsižvelgiant į subsidiarumo principą, institucinį savarankiškumą, akademinę laisvę ir į nacionalines aplinkybes bei glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais:

                  11.

                  Lygiagrečiai šiuo metu atliekant vykdomų tyrimų ir kito parengiamojo darbo analizę, remti valstybes nares ir aukštojo mokslo institucijas joms nuo 2022 m. išbandant esamas Europos priemones, kad ilgainiui būtų sudarytos palankesnės sąlygos glaudesniam, ilgalaikiam ir lanksčiam tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, ir nagrinėjant institucinio bendradarbiavimo priemonių, pavyzdžiui, aukštojo mokslo institucijų aljansų galimo teisinio statuso, būtinybę ir įgyvendinamumą. naudojamos savanoriškai, tokios priemonės, kai tikslinga, turėtų palengvinti dalijimąsi pajėgumais ir duomenimis, keitimąsi darbuotojais ir jungtinių programų įgyvendinimą, siekiant aljansų lygmeniu suteikti jungtinius laipsnius, įskaitant jungtinį laipsnį, grindžiamą bendrai nustatytais Europos kriterijais.
                  Remiantis parengiamojo darbo ir programos „Erasmus+“ bandomųjų projektų rezultatais, kiekviename etape pateikti ataskaitą Tarybai, kad būtų priimtas tolesnis sprendimas.

                  12.

                  Glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, aukštojo mokslo institucijomis, studentų organizacijomis ir suinteresuotaisiais subjektais išnagrinėti galimybes ir būtinus veiksmus, kad būtų galima nustatyti jungtinį laipsnį, grindžiamą bendru bendrai nustatytų Europos kriterijų rinkiniu. Šiuo laipsniu, kuris turės būti suteikiamas savanoriškai nacionaliniu, regioniniu ar instituciniu lygmeniu, galėtų būti patvirtinami mokymosi rezultatai, pasiekti vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, „derinant studijas keliose ES šalyse“ (19), siūlomas, pavyzdžiui, pagal iniciatyvą „Europos universitetai“. Jį turėtų būti lengva išduoti, saugoti, juo dalytis, tikrinti ir patvirtinti jo autentiškumą ir jis turėtų būti pripažįstamas visoje ES. Jis bus grindžiamas Bolonijos priemonėmis ir skatins jas įgyvendinti valstybėse narėse:

                              a)

                              2022 m. pagal programą „Erasmus+“ vykdyti bandomąjį darbą plėtojant ir įgyvendinant Europos kriterijus, skirtus jungtinio Europos laipsnio ženklo suteikimui. Toks ženklas būtų išduodamas kaip papildomas kvalifikaciją įgijusių studentų, baigusių jungtines programas, vykdomas tarpvalstybiniu mastu bendradarbiaujant kelioms aukštojo mokslo institucijoms, kvalifikacijos pažymėjimas;

                              b)

                              remiantis šio parengiamojo darbo rezultatais kiekviename pateikti ataskaitą Tarybai, kad būtų priimtas tolesnis sprendimas siekiant pereiti prie galimo jungtinio laipsnio, grindžiamo bendrai nustatytais Europos kriterijais, vadovaujantis Bolonijos proceso priemonėmis.

                  13.

                  Remiantis pirmųjų aljansų laikotarpio vidurio peržiūros pagrindiniais rezultatais toliau plėtoti iniciatyvą „Europos universitetai“ pagal principą „iš apačios į viršų, vykdant programą „Erasmus+“. Paskelbus konkurencingą ir kokybišką kvietimą teikti paraiškas, nuo 2022 m. teikti tvarų finansavimą sėkmingai įgyvendinamai iniciatyvai „Europos universitetai“ ir sudaryti sąlygas rengti naujas iniciatyvas, remiantis geografinės pusiausvyros, įtraukties, aukštos kokybės ir kompetencijos principais. Ne vėliau kaip 2024 m. išbandyti sinergiją su programa „Europos horizontas“ mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje ir galbūt kitomis ES programomis, neviršijant jų teisinio pagrindo. Pasinaudoti daugiamečių finansinių programų laikotarpio vidurio peržiūra siekiant apsvarstyti būdus, kaip sudaryti sąlygas taikyti galimus novatoriškus metodus, kad būtų geriau bendrai sutelkti ES finansavimo šaltiniai, išnaudojant galimą sinergiją su regioniniais ir nacionaliniais fondais.

                  14.

                  Glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, remti Europos studento pažymėjimo iniciatyvos įgyvendinimo plėtimą, visų pirma veiklos procesų, kuriuose dalyvauja kelios pasirašiusios šalys, skaitmenizaciją ir keitimąsi duomenimis, siekiant sumažinti administracinę naštą, susijusią su studentų ir darbuotojų mobilumo ir mainų, integruotų į tarpvalstybines aukštojo mokslo institucijų partnerystes, valdymu.

                  15.

                  Ne vėliau kaip 2022 m. viduryje pateikti išsamias veiksmų gaires, kuriose būtų nurodyti pagrindiniai etapai ir susijusios ekspertų grupės, siekiant kartu su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais parengti naujas priemones. Veiksmų gairės turėtų būti reguliariai atnaujinamos.

            Komisijos prašoma, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir pasikonsultavus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, pasitelkiant esamas atitinkamas Sąjungos stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemas, išanalizuoti ir įvertinti pažangą, padarytą įgyvendinant šią rekomendaciją, taip pat jos panaudojimą Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu įgyvendinimo darbo kontekste, ir per penkerius metus nuo šios rekomendacijos priėmimo dienos pateikti Tarybai ataskaitą.

         Priimta Liuksemburge 2022 m. balandžio 5 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            R. BACHELOT-NARQUIN

         (1)  Dok. COM(2020) 625 final.

         (2)  OL C 66, 2021 2 26, p. 1.

         (3)  OL C 221, 2021 6 10, p. 14.

         (4)  Dok. 9138/21.

         (5)  Dok. COM(2020) 628 final.

         (6)  2021 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/2122 dėl Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pakto (OL L 431, 2021 12 2, p. 1).

         (7)  Dok. COM(2020) 274 final.

         (8)  OL C 444, 2018 12 10, p. 1.

         (9)  P9_TA(2021)0452.

         (10)  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) (OL L 210, 2006 7 31, p. 19).

         (11)  1985 m. liepos 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2137/85 dėl Europos ekonominių interesų grupės (EEIG) (OL L 199, 1985 7 31, p. 1).

         (12)  Bolonijos proceso priemonės apima Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemą (ECTS), diplomo priedėlį, visa apimančias ir nacionalines kvalifikacijų sandaras, Europos aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo standartus ir gaires (ESG), Europos jungtinių programų kokybės užtikrinimo principą, Europos aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo registrą (EQAR) ir Išorės kokybės užtikrinimo rezultatų duomenų bazę (DEQAR). Taip pat galima atsižvelgti į Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse konvenciją (Lisabonos kvalifikacijų pripažinimo konvencija).

         (13)  „Nors mikrokredencialai nenukrypsta nuo pagrindinio visos studijų programos principo ir nepažeidžia jo, jie galėtų padėti išplėsti mokymosi galimybes siekiant pritaikyti jas netradiciniams besimokantiems asmenims ir atsižvelgti į naujų įgūdžių poreikį darbo rinkoje“, Tarybos išvados „Europos universitetų tinklų iniciatyva. Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir visuomenės susiejimas: sudaryti sąlygas naujam Europos aukštojo mokslo aspektui“ (OL C 221, 2021 6 10, p. 14).

         (14)  Kaip apibrėžta 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacijoje dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo (OL C 444, 2018 12 10, p. 1).

         (15)  Pavyzdžiui, Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo+“, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir programos „InvestEU“ lėšas.

         (16)  2015 m. gegužės mėn. Europos aukštojo mokslo erdvės šalių ministrų patvirtintu požiūriu siekiama pašalinti didelę kliūtį jungtinių programų plėtojimui nustatant šių programų standartus, grindžiamus sutartomis Europos aukštojo mokslo erdvės priemonėmis, netaikant papildomų nacionalinių kriterijų.

         (17)  Remiantis Europos jungtinių programų kokybės užtikrinimo principu, jei kai kurios bendradarbiaujančios aukštojo mokslo institucijos reikalauja išorės kokybės užtikrinimo programos lygmeniu (pavyzdžiui, programos akreditavimas arba vertinimas yra privalomas), jos iš EQAR registruotų agentūrų sąrašo turėtų pasirinkti tinkamą kokybės užtikrinimo agentūrą. Agentūra atliks vieną bendrą visos jungtinės programos vertinimą arba akreditavimą. Rezultatas turės būti pripažįstamas visose EAME šalyse ir, atsižvelgiant į nacionalinę teisinę sistemą, išorės kokybės užtikrinimo sprendimas turėtų įsigalioti arba būti pripažintas visose šalyse, kuriose siūloma atitinkama programa. EQAR – oficialus nacionalinių išorės kokybės užtikrinimo agentūrų, kurios vykdo Bolonijos proceso įsipareigojimus, registras.

         (18)  ESG 1.10 standartas: Turėtų būti cikliškai atliekamas institucijų išorės kokybės užtikrinimas pagal ESG. Europos principas (9. Periodiškumas): Jungtinė programa turėtų būti periodiškai peržiūrima kas 6, o apie tai turėtų būti nurodyta paskelbtame sprendime.

         (19)  2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. EUCO 19/1/17 REV 1).


title: Europos centrinio banko rekomendacija 2022 m. balandžio 5 d. skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Národná banka Slovenska išorės auditoriaus (ECB/2022/16) 2022/C 160/02

text:
               2022 4 13

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 160/9

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
      2022 m. balandžio 5 d.
      skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Národná banka Slovenska išorės auditoriaus
      (ECB/2022/16)
      (2022/C 160/02)
      EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

                  (2)

                  2017 m. Národná banka Slovenska išorės auditoriumi 2017–2020 finansiniams metams pasirinko Deloitte Audit s.r.o., numatant galimybę pratęsti įgaliojimus 2021–2023 finansiniams metams (1),

                  (3)

                     Deloitte Audit s.r.o. įgaliojimai pagal Tarybos sprendimą (ES) 2017/1849 (2) baigėsi atlikus 2020 finansinių metų auditą, ir Národná banka Slovenska pratęsė Deloitte Audit s.r.o. įgaliojimus 2021 finansiniams metams;

                  (4)

                  vadovaujantis Tarybos sprendimu (ES) 2021/1169 (3), Deloitte Audit s.r.o. pratęsti įgaliojimai baigėsi po 2021 finansinių metų audito;

                  (5)

                     Národná banka Slovenska ketina pratęsti Deloitte Audit s.r.o. įgaliojimus 2022 ir 2023 finansiniams metams. Šis pratęsimas įmanomas pagal sutartimis įformintus Národná banka Slovenska ir Deloitte Audit s.r.o. susitarimus,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      Rekomenduojama Deloitte Audit s.r.o. skirti Národná banka Slovenska išorės auditoriumi 2022 ir 2023 finansiniams metams.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2022 m. balandžio 5 d.

               ECB Pirmininkė

            Christine LAGARDE

         (1)  2017 m. rugsėjo 8 d. Europos Centrinio Banko rekomendacija ECB/2017/1, skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Národná banka Slovenska išorės auditoriaus (OL C 310, 2017 9 19, p. 1).

         (2)  2017 m. spalio 10 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/1849, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių nuostatos dėl Národná banka Slovenska išorės auditorių (OL L 264, 2017 10 13, p. 5).

         (3)  2021 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/1169, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių, kiek tai susiję su Národná banka Slovenska išorės auditoriais (OL L 255, 2021 7 16, p. 1).


title: Tarybos rekomendacija 2022 m. balandžio 19 d. dėl grivinų banknotų konvertavimo į priimančiųjų valstybių narių valiutą siekiant padėti perkeltiesiems asmenims iš Ukrainos 2022/C 166/01

text:
               2022 4 20

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 166/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2022 m. balandžio 19 d.
      dėl grivinų banknotų konvertavimo į priimančiųjų valstybių narių valiutą siekiant padėti perkeltiesiems asmenims iš Ukrainos
      (2022/C 166/01)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnio pirmą ir antrą sakinį kartu su 78 straipsnio 2 dalies c punktu,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
      kadangi:

                  (1)

                  nuo Rusijos invazijos į Ukrainą pradžios vos per kelias savaites į Europos Sąjungą atvyko daugiau kaip 4 mln. žmonių. Dar nėra buvę, kad tiek atvyktų per tokį trumpą laiką;

                  (2)

                  Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2022/382 (1) nustatyta, kad dėl ginkluoto konflikto yra masinis perkeltųjų asmenų iš Ukrainos , srautas , ir pradėta taikyti perkeltųjų asmenų iš Ukrainos laikinoji apsauga;

                  (3)

                  perkeltiesiems asmenims, kuriems suteikta laikinoji apsauga arba derama apsauga pagal nacionalinę teisę pagal Tarybos direktyvą 2001/55/EB (2) ir Įgyvendinimo sprendimą (ES) 2022/382, skubiai reikia grynųjų pinigų jų esminėms išlaidoms padengti. Daugelis iš jų atvyko turėdami grivinų banknotų, bet šiuos banknotus labai sunku konvertuoti į priimančiosios valstybės narės valiutą;

                  (4)

                  kad apsaugotų ribotas Ukrainos užsienio valiutos atsargas, Ukrainos nacionalinis bankas sustabdė grivinų banknotų keitimą į grynuosius pinigus užsienio valiuta;

                  (5)

                  dėl ribotos grivinų banknotų konvertavimo galimybės ir valiutos kurso rizikos valstybių narių kredito įstaigos nenori atlikti valiutos keitimo operacijų;

                  (6)

                  kai kurios valstybės narės svarsto galimybę sukurti nacionalines schemas, pagal kurias būtų leidžiama fiksuotu kursu iškeisti vienam perkeltajam asmeniui nustatytą tam tikrą grivinų sumą;

                  (7)

                  siekiant paremti perkeltuosius asmenis iš Ukrainos ir patenkinti jų poreikius, visų pirma kylančius jiems keliaujant Sąjungoje, reikėtų sudaryti galimybę konvertuoti grivinų banknotus į priimančiųjų valstybių narių valiutą;

                  (8)

                  Ukrainos nacionalinis bankas kreipėsi į keletą valstybių narių, kad būtų įdiegtos nacionalinės grivinų banknotų pirkimo oficialiu valiutos kursu schemos;

                  (9)

                  reikėtų skatinti suderintą požiūrį rengiant nacionalines schemas, kad perkeltiesiems asmenims iš Ukrainos būtų sudarytos tokios pačios sąlygos konvertuoti grivinų banknotus į priimančiosios valstybės narės valiutą, kad būtų nustatytos vienodos sąlygos kredito įstaigoms ir užkirstas kelią galimam spekuliaciniam elgesiui rinkoje;

                  (10)

                  pagal prie Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Airija 2022 m. balandžio 11 d. laišku pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį sprendimą;

                  (11)

                  pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma,

            GERBDAMA NACIONALINĘ KOMPETENCIJĄ IR ATSIŽVELGDAMA Į NACIONALINES APLINKYBES BEI PRAKTIKĄ REKOMENDUOJA:
      TIKSLAS IR TAIKYMO SRITIS

                  1.

                  Šios rekomendacijos tikslas – Tarybos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2022/382 2 straipsnyje apibrėžtiems perkeltiesiems iš Ukrainos asmenims, kurie turi teisę į laikinąją apsaugą arba deramą apsaugą pagal nacionalinę teisę, sudaryti galimybę konvertuoti grivinų banknotus į priimančiųjų valstybių narių valiutą.

            PAGRINDINĖ REKOMENDACIJA

                  2.

                  Valstybė narė turėtų nustatyti nacionalinę schemą, kuri sudarytų galimybę grivinų banknotus konvertuoti į jos nacionalinę valiutą ir kuriai būtų būdingos šios savybės:

                              a)

                              perkeltajam asmeniui, pateikusiam įrodymų, kad turi teisę į laikiną apsaugą, numatytą Direktyvoje 2001/55/EB, arba deramą apsaugą pagal nacionalinę teisę, nurodytą Įgyvendinimo sprendime (ES) 2022/382, prilygstančią apsaugai, nurodytai Komisijos komunikate 2022/C 126 I/01 (3), turėtų būti suteikta galimybė grivinų banknotus konvertuoti į priimančiosios valstybės narės valiutą. Kai tai perkeltieji nelydimi nepilnamečiai, šį konvertavimą turėtų atlikti Direktyvos 2001/55/EB 16 straipsnio 1 dalyje numatytas atstovas;

                              b)

                              turėtų būti nustatyta didžiausia konvertuotinų grivinų suma vienam perkeltajam asmeniui. Atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, šios didžiausios sumos turėtų neviršyti 10 000 grivinų vienam perkeltajam asmeniui;

                              c)

                              konvertavimas turėtų būti leidžiamas netaikant mokesčių;

                              d)

                              turėtų būti taikomas oficialus valiutos kursas, kurį skelbia Ukrainos nacionalinis bankas;

                              e)

                              nacionalinė schema turėtų būti taikoma ne trumpiau kaip tris mėnesius.

            PAPILDOMOS REKOMENDACIJOS

                  3.

                  Siekdamos užtikrinti veiksmingą naudojimąsi konvertavimo schema, schemai įgyvendinti valstybės narės turėtų stengtis kuo labiau naudotis konvertavimo programoje dalyvaujančių kredito įstaigų tinklu. Siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi didžiausios sumos vienam perkeltajam asmeniui reikalavimo, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę su dalyvaujančiomis kredito įstaigomis susitarti, kaip registruoti ir tikrinti kiekvieno konvertavimo schema besinaudojančio perkeltojo asmens tapatybę.

                  4.

                  Siekdamos užtikrinti patikimą finansų valdymą ir prireikus valstybės narės turėtų numatyti galimybę su Ukrainos nacionaliniu banku susitarti dėl būsimo grivinų banknotų keitimo sąlygų.

         Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 19 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            J.-Y. LE DRIAN

         (1)  2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga (OL L 71, 2022 3 4, p. 1).

         (2)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (OL L 212, 2001 8 7, p. 12).

         (3)  Komisijos komunikatas 2022/C 126 I/01 dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga, įgyvendinimo gairių (OL C 126 I, 2022 3 21, p. 1).


               2022 5 5

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 184/170

      P9_TA(2021)0431
      ES ir Taivano politiniai santykiai ir bendradarbiavimas
      2021 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rekomendacija Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES ir Taivano politinių santykių ir bendradarbiavimo (2021/2041(INI))
      (2022/C 184/14)

         Europos Parlamentas,

                  —

                  atsižvelgdamas į metinius Europos Parlamento pranešimus dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir jų skirsnius dėl ES ir Taivano santykių

                  —

                  atsižvelgdamas į 2015 m. įsteigtą ES ir Taivano dialogo pramonės politikos klausimais mechanizmą,

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl ES ir Taivano prekybos santykių (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į Taivano dalyvavimą Europos įmonių tinklo ir Europos klasterių bendradarbiavimo platformos veikloje, taip pat dialoge skaitmeninės ekonomikos klausimais,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 5 d. Didžiojo septyneto užsienio ir vystymosi reikalų ministrų komunikatą, visų pirma į skyrių dėl paramos reikšmingam Taivano dalyvavimui Pasaulio sveikatos organizacijos forumuose ir Pasaulio sveikatos asamblėjoje,

                  —

                  atsižvelgdamas į bendradarbiavimo susitarimus dėl kovos su komerciniu sukčiavimu ir į tai, kad Taivanas nuo 2017 m. įgyvendina tarptautinius standartus dėl gero mokesčių srities valdymo,

                  —

                  atsižvelgdamas į sėkmingą Taivano bendradarbiavimą ir dalyvavimą Europos Sąjungos bendrosiose programose,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2018 m. įsteigtas ES ir Taivano konsultacijas darbo klausimais,

                  —

                  atsižvelgdamas į tai, kad nuo 2011 m. ES netaiko vizos reikalavimo Taivano pasų turėtojams,

                  —

                  atsižvelgdamas į ES „Vienos Kinijos“ politiką,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. bendrą JAV ir Japonijos vadovų pareiškimą,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 21 d. bendrą JAV ir Korėjos Respublikos vadovų pareiškimą,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 10 d. bendrą Komisijos komunikatą „Kova su dezinformacija apie COVID-19. Svarbiausia – tikri faktai“ (JOIN(2020)0008),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 16 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl ES strategijos dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione (JOIN(2021)0024),

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0265/2021),

                  A.

                  kadangi ES ir Taivanas – panašiai mąstantys partneriai, kurie vadovaujasi bendromis laisvės, demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės vertybėmis;

                  B.

                  kadangi Kinijos prieš Taivaną toliau vykdoma karinė agresija, pilkosios zonos veikla, taip pat kitų formų provokaciniai veiksmai, pavyzdžiui, šnipinėjimo veikla, kibernetinės atakos, talentingų asmenų viliojimas, kelia didelę grėsmę esamai Taivano ir Kinijos santykių padėčiai, taip pat Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono taikai ir stabilumui ir gali prisidėti prie pavojingos eskalacijos; kadangi Taivano gynybos ministras Chiu Kuo-cheng pareiškė, kad, atsižvelgiant į nuolatinę ir didelę karinių pajėgų koncentraciją, Kinija galėtų iki 2025 m. įvykdyti visapusišką įsiveržimą į Taivaną; kadangi įtampa tarp Kinijos ir Taivano yra didžiausia per 40 metų, o Kinija nuo 2021 m. spalio 1 d. į Taivano oro gynybos identifikavimo zoną yra išsiuntusi 150 karinių lėktuvų, įskaitant reaktyvinius naikintuvus ir bombonešius, galinčius nešti branduolinį ginklą; kadangi šis regionas yra labai svarbus ES tiek dėl to, kad jame yra daug jos artimų partnerių, tiek dėl to, kad viena iš jos valstybių narių, Prancūzija, jame turi užjūrio teritorijas;

                  C.

                  kadangi 2016 m. ES įsipareigojo panaudoti visus turimus būdus remti iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti dialogą, bendradarbiavimą ir pasitikėjimo stiprinimą tarp abiejų Taivano sąsiaurio pusių; kadangi šie siekiai iki šiol nebuvo įgyvendinti;

                  D.

                  kadangi 2021 m. spalio 9 d. Kinijos prezidentas Xi Jinping įsipareigojo siekti „susivienijimo“ su Taivanu tariamai taikiomis priemonėmis, tačiau įspėjo, kad didžiausia kliūtis tai daryti yra „Taivano nepriklausomybės“ jėgos; kadangi dėl Kinijos karingų pareiškimų ir veiksmų kyla rimtų abejonių dėl tokio taikaus požiūrio; kadangi, remiantis 2021 m. liepos mėn. Nacionalinio Chengchi universiteto rinkimų studijų centro Taipėjuje paskelbta apklausa, tik 1,5 proc. Taivano gyventojų pritaria kuo greitesniam susijungimui su žemynine Kinija, o didžioji dauguma pritaria tam, kad būtų išlaikyta dabartinė padėtis bent jau trumpuoju laikotarpiu;

                  E.

                  kadangi Taivano pastangos sustabdyti koronaviruso plitimą pasirodė esančios vienos veiksmingiausių pasaulyje; kadangi Taivano pastangos įvairiais frontais aktyviai prisidėti prie tarptautinės bendruomenės gerovės pandemijos laikotarpiu, įskaitant įvairius tarptautinius tyrimus, yra akivaizdus Taivano kaip valstybės partnerės veiksmų pavyzdys ir įrodymas, kad su juo turėtų būti elgiamasi kaip su valstybe partnere; kadangi tai rodo, kad Taivanas turi pajėgumus taip pat vertingai prisidėti prie tarptautinės bendruomenės sprendžiant daugelį kitų mūsų laikų problemų; kadangi pastaruoju metu padidėjęs užsikrėtimų COVID-19 skaičius, vakcinų trūkumas ir Kinijos kišimasis į Taivano pastangas jas įsigyti tiesiogiai kelia rimtą susirūpinimą;

                  F.

                  kadangi ES toliau išlika didžiausiu tiesioginių užsienio investicijų Taivane šaltiniu: jų bendra vertė iki 2019 m. siekė 48 mlrd. EUR ir sudarė 31 proc. Taivano tiesioginių užsienio investicijų šalyje; kadangi yra daug galimybių padidinti Taivano tiesiogines užsienio investicijas ES; kadangi Taivanas dominuoja puslaidininkių gamybos rinkose, nes jo gamintojai pagamina apie 50 proc. puslaidininkių produkcijos pasaulyje;

                  G.

                  kadangi Taivanas dėl savo vietos, ypatingai svarbaus vaidmens pasaulinėse aukštųjų technologijų tiekimo grandinėse ir dėl demokratinio gyvenimo būdo yra strategiškai svarbus Europos demokratijoms;

                  H.

                  kadangi bendra ES ir Taivano dvišalės prekybos suma 2019 m. siekė 51 mlrd. EUR, o Taivanas yra 5-as pagal dydį ES prekybos partneris Azijoje ir jos 15-as pagal dydį prekybos partneris pasaulyje;

                  1.

                  rekomenduoja Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Tarybai ir Komisijai:

                              a)

                              glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant sustiprinti ES ir Taivano politinius santykius ir siekti visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės vadovaujantis ES „Vienos Kinijos“ politika; laikyti Taivaną pagrindiniu partneriu ir demokratiniu sąjungininku Indijos ir Ramiojo vandenyno regione vien dėl to, kad tai yra tvirta demokratija ir technologiškai pažangi ekonomika, kuri galėtų padėti išlaikyti taisyklėmis grindžiamą tvarką didėjant didžiųjų valstybių varžytuvių keliamai įtampai;

                              b)

                              skubiai pradėti rengti dvišalio investicijų susitarimo (DIS) su Taivanu poveikio vertinimą ruošiantis deryboms dėl glaudesnių dvišalių ekonominių ryšių, nes dėl tokio DIS Europos investuotojai ir Taivano gamintojai palengvintų „savo turinio“ reikalavimus; atsižvelgdamas į regioninę dinamiką, primena, kokie svarbūs yra ES ir Taivano prekybos ir ekonominiai santykiai, įskaitant klausimus, susijusius su daugiašališkumu ir PPO, technologijomis ir visuomenės sveikata, taip pat koks būtinas bendradarbiavimas ypatingos svarbos išteklių, tokių kaip puslaidininkiai, srityje; ragina Taivaną didinti investicijas ES ir pažymi, kad Taivanas yra visateisė PPO narė;

                              c)

                              reiškia didelį susirūpinimą dėl besitęsiančio Kinijos agresyvumo Taivano atžvilgiu ir jam daromo spaudimo, visų pirma dėl didelių Kinijos investicijų į karinius pajėgumus, užpuolimo pratybų ir dažnų Taivano oro gynybos identifikavimo zonos pažeidimų; ragina Kiniją nedelsiant nutraukti nuolatinius įsibrovimus į Taivano oro gynybos identifikavimo zoną, visų pirma dėl to, kad 2021 m. spalio 1–4 d. užregistruota apie 150 orlaivių įsibrovimų, įskaitant reaktyvinių naikintuvų įsibrovimus; ir toliau kritikuoja kurstančią Kinijos retoriką, rodančią jos iš pažiūros prieštaringą ketinimą integruoti Taivaną į totalitarinį Kinijos komunistų partijos režimą, tuo pat metu tvirtinant, kad ji sieks toliau taikiai plėtoti santykius su Taivanu, ir primygtinai reikalauja, kad jokie tarpusavio santykių pokyčiai nebūtų daromi vienašališkai ar prieš Taivano piliečių valią; primygtinai raginti ES ir valstybes nares imtis aktyvaus vaidmens bendradarbiaujant su panašiai mąstančiais tarptautiniais partneriais siekiant išsaugoti taiką ir stabilumą abipus Taivano sąsiaurio ir užmegzti partnerystes su Taivano demokratine vyriausybe;

                              d)

                              reikšti rimtą susirūpinimą dėl padėties Rytų ir Pietų Kinijos jūrose ir griežtai nepritarti bet kokiems vienašališkiems bandymams pakeisti esamą santykių padėtį ir padidinti įtampą; pakartoti, kad svarbu gerbti tarptautinę teisę, visų pirma JT jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) su nuostatomis dėl pareigos spręsti ginčus taikiomis priemonėmis, taip pat išsaugoti laivybos ir skrydžio laisves;

                              e)

                              reiškia didelį susirūpinimą dėl Kinijos pajėgumų iki 2025 m. įvykdyti visapusišką įsiveržimą į Taivaną; griežtai smerkia nuo 2021 m. spalio 1 d. Kinijos vykdomą precedento neturintį Taivano oro gynybos identifikavimo zonos pažeidinėjimą, susijusį su 150 karo lėktuvų įskridimu, įskaitant reaktyvinius naikintuvus ir bombonešius, galinčius nešti branduolinį ginklą; išreiškia nuomonę, kad dėl pastarojo meto Kinijos karinių provokacijų kyla abejonių dėl Kinijos ilgalaikių ketinimų siekti taikaus sprendimo;

                              f)

                              priminti, kad išlaikyti taiką ir stabilumą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione yra pagrindinis ES ir jos valstybių narių interesas; pabrėžti, kad karinis konfliktas Taivano sąsiauryje ne tik sukeltų didelių ekonominių sutrikimų, galinčių paveikti Europos interesus, bet ir rimtai pakenktų taisyklėmis grindžiamai tvarkai regione, taip pat demokratiniam valdymui, kurio pagrindas yra žmogaus teisės, demokratija ir teisinės valstybės principas;

                              g)

                              turėti omenyje, kad ES labai vertina saugumą Taivano sąsiauryje ir kad esama tiesioginio ryšio tarp Europos klestėjimo ir Azijos saugumo, todėl konflikto pasekmės Europai būtų gerokai platesnės nei vien ekonomikos sričiai; pareikšti, kad Kinijos veiksmai prieš Taivaną ir Pietų Kinijos jūroje turės pasekmių ES ir Kinijos santykiams;

                              h)

                              reikšti susirūpinimą dėl Kinijos teisės aktų, susijusių su Taivanu, ir atkreipti dėmesį į tai, kad dėl Honkongo Nacionalinio saugumo įstatymo 2005 m. kovos su paveldėjimu įstatymo reikalavimas suteikti Taivanui aukšto lygio autonomiją susivienijimo atveju tapo visiškai nepatikimas;

                              i)

                              pabrėžia tolesnės pažangos visais ES ir Taivano partnerystės ir bendradarbiavimo lygmenimis svarbą, ypač atsižvelgiant į nuolatines Kinijos provokacijas ir karinių pajėgų telkimą; visų pirma pabrėžia Europos Parlamentas vadovaujamą vaidmenį, kurį jis gali atlikti nustatant tolesnio bendradarbiavimo sritis, taip pat aiškiai nustatant ir demaskuojant Kinijos provokacijas ir parodant solidarumą su Taivanu;

                              j)

                              tvirtai propaguoti reikšmingą Taivano dalyvavimą tarptautinių organų, įskaitant Pasaulio sveikatos organizaciją, Tarptautinę civilinės aviacijos organizaciją (ICAO), Tarptautinę kriminalinės policijos organizaciją (Interpolą) ir JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), susitikimuose, mechanizmuose ir veikloje; primygtinai raginti valstybes nares ir ES institucijas remti tarptautines iniciatyvas, kuriomis Taivanas raginamas dalyvauti tarptautinių organizacijų veikloje; dar kartą palankiai vertinti aktyvų Taivano bendradarbiavimą su tarptautine bendruomene, kai reikėjo šviestis apie COVID-19 pandemiją ir rasti geriausių būdų jai spręsti, ir pabrėžti, jog šis atvejis įrodė, kad Taivano indėlis į PSO sukurtų papildomą vertę visų jos narių piliečių sveikatai ir gerovei;

                              k)

                              raginti intensyvinti ES ir Taivano ekonominį, mokslinį, kultūrinį, politinį ir žmonių tarpusavio keitimąsi nuomonėmis, taip pat susitikimus ir bendradarbiavimą, ir keitimąsi nuomonėmis dalyvaujant valstybių narių atstovams, įskaitant pačiu aukščiausiu lygiu, siekiant visapusiškai atspindėti dinamišką, daugialypį ir glaudų ES ir Taivano – panašiai mąstančių partnerių – bendradarbiavimą; smerkti Kinijos Liaudies Respublikos grasinimus dėl represalijų ir spaudimo Čekijos Senato pirmininkui Miloš Vystrčil dėl jo vizito Taivane 2020 m. rugpjūčio mėn. ir pažymėti, kad Čekija ir bet kuri kita suvereni šalis turi teisę vystyti ekonominį ir kultūrinį bendradarbiavimą su Taivanu;

                              l)

                              toliau remti Taivano įtraukimą į ES Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono strategiją; teigiamai vertinti tai, kad Komisija ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai neseniai paskelbė ES strategiją dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, kurioje pažymima, kad dėl didelio Kinijos karinio sutelkimo padidėjo įtampa regiono karštuosiuose taškuose, pvz., Pietų ir Rytų Kinijos jūrose, taip pat Taivano sąsiauryje, ir patvirtina, kad ES labai svarbu stiprinti bendradarbiavimą su regioniniais partneriais siekiant užtikrinti taiką, stabilumą ir gerovę abipus Taivano sąsiaurio; primygtinai raginti ES toliau glaudžiai bendradarbiauti su kitais panašiai mąstančiais partneriais įgyvendinant ES strategiją dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione siekiant spręsti atkaklios Kinijos laikysenos regione klausimą ir stiprinti taisyklėmis grindžiamą tvarką, atsižvelgiant į pačios ES interesus regione;

                              m)

                              toliau priimti iniciatyvas, kuriomis būtų stiprinami dvišaliai ekonominiai santykiai ir žmonių tarpusavio ryšiai, ypač jaunimo, be kita ko, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės, sporto, kultūros ir švietimo srityje, taip pat miestų bei regionų partnerystės; palankiai vertinti dabartines Europos ir Taivano miestų partnerystes ir skatinti miestų diplomatiją kaip priemonę padėti Taivanui dalyvauti tarptautinėse iniciatyvose, kuri leistų Taivanui apeiti Kinijos bandymus dar labiau padidinti jo diplomatinę izoliaciją;

                              n)

                              skatinti Europos ir Taivano bendradarbiavimą žiniasklaidos sektoriuje, siekiant įvairinti žiniasklaidos kinų kalba aplinką ES ir suteikti alternatyvą Kinijos kontroliuojamoms žiniasklaidos priemonėms;

                              o)

                              skatinti ES ir valstybes nares padėti didinti informuotumą Europoje apie padėtį Taivano sąsiauryje, taip pat apie Taivano ir Kinijos santykių sudėtingumą, kuriant ir finansuojant specialias programas ir mokslinius tyrimus, skirtus visai visuomenei; pabrėžti, kad svarbu investuoti į įtraukias diskusijas valstybėse narėse, paaiškinant Europos visuomenei autoritarizmo stiprėjimo Indijos ir Ramiojo vandenyno regione riziką, pasireiškiančią Kinijos kategoriška pozicija ir jos pastangomis pakenkti demokratijai, ypač Taivane, ir pasekmes, kurios kiltų demokratijoms visame pasaulyje, palikus tokias grėsmes be atsako;

                              p)

                              skatinti dialogą ir bendradarbiavimą su Taivanu visuose pramonės sektoriuose ir tiekimo grandinėse, visų pirma besivystančios ir strateginės svarbos pramonės srityse, pvz., elektroninių transporto priemonių, robotikos ir išmaniosios gamybos, taip pat puslaidininkių technologijų srityje;

                              q)

                              remti tolesnį iniciatyvų, kuriomis ES suteikiama galimybė užmegzti partnerystės ryšius su Taivanu IRT, biotechnologijų, sveikatos ir saugumo srityse, stiprinimą ir dirbti siekiant konkretaus bendradarbiavimo ir iniciatyvų tarp ES sujungiamumo strategijos ir Taivano naujosios Pietų politikos; tvirtai remti intensyvesnę abiejų pusių partnerystę puslaidininkių srityje;

                              r)

                              pripažinti Taivano pagrindinį vaidmenį strateginiuose pramonės sektoriuose, tokiuose kaip penktos kartos ryšių infrastruktūra (5G), nes Taivane yra didžiausia pasaulyje liejykla ir ši valstybė yra pagrindinė puslaidininkių gamintoja; pabrėžti, kad ateityje mikroschemos bus nepaprastai svarbios formuojant pasaulinę tvarką, o tas, kas kontroliuos mikroschemų projektavimą ir gamybą, bus lyderis nustatant XXI a. kursą; priminti, kad sutrikimai pasaulinėje tiekimo grandinėje, kuriuos sukėlė pandemija, Taivane tapo pagrindine technologijų kūrimo paskata ir taip pat privertė ES suprasti savo pažeidžiamumą, atkreipiant dėmesį į tai, kad reikia skubiai apsvarstyti, kaip sumažinti jos priklausomybę nuo išorės veikėjų; todėl raginti glaudžiau bendradarbiauti su Taivanu, kad būtų remiama ES darbotvarkė, susijusi su jos žaliąja ir skaitmenine pertvarka, taip pat ES pastangos įvairinti vertės ir tiekimo grandines, nes dėl pandemijos padidėjo abiejų poreikis, ir buvo pabrėžtas didesnių investicijų ir politinės paramos poreikis, visų pirma strateginės svarbos vertės grandinėse, tokiose kaip mikroelektronika, autonominis vairavimas, dirbtinis intelektas (DI), o tai yra sritys, kuriose Taivanan atlieka pagrindinį vaidmenį;

                              s)

                              palankiai vertinti 2020 m. rugsėjo mėn. Taivane surengtą pirmąjį Europos investicijų forumą ir skatinti daugiau dvišalių investicijų į abi puses; primygtinai raginti didinti tokias investicijas, visų pirma pramonės šakose, kuriose pirmauja Taivanas, būtent nepaprastai svarbių technologijų, įskaitant puslaidininkius, kurios padėtų paremti ES pastangas stiprinti jos pačios pajėgumus mikroelektronikos srityje; pažymėti, kad po 2020 m. Taivano ir ES dialogo dėl skaitmeninės ekonomikos ES ir Taivanas turėtų toliau remtis savo diskusijomis mokslinių tyrimų ir technologijų bendradarbiavimo, blokų grandinės, dirbtinio intelekto, kibernetinio saugumo sertifikavimo, duomenų ekonomikos ir skaitmeninio junglumo srityse tam, kad galėtų atpažinti būsimą sinergiją, plėsti keitimąsi skaitmeninės ekonomikos plėtros politika ir užmegzti glaudesnę partnerystę;

                              t)

                              palankiai vertinti Taivano savanoriškus įsipareigojimus prisidėti prie kovos su visuotiniu atšilimu ir taip prisidėti prie Paryžiaus klimato susitarimo tikslų įgyvendinimo;

                              u)

                              raginti ES ir valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą su Taivanu kovojant su piktavališkų trečiųjų šalių dezinformacija, be kita ko, dalijantis geriausios praktikos pavyzdžiais, naudojant bendrus požiūrius į žiniasklaidos laisvės ir žurnalistikos puoselėjimą, stiprinti bendradarbiavimą kibernetinio saugumo ir kibernetinių grėsmių srityje, didinant piliečių informuotumą ir gerinant bendrą gyventojų skaitmeninį raštingumą siekiant sustiprinti mūsų demokratinių sistemų atsparumą; remia intensyvesnį atitinkamų Europos ir Taivano ekspertų grupių bendradarbiavimą šioje srityje;

                              v)

                              apsvarstyti galimybes mokytis iš Taivano patirties kovojant su iš žemyninės dalies sklindančia dezinformacija, nukreipta į Taivano žiniasklaidos nepriklausomybę, naudojant socialinės žiniasklaidos platformas, infiltruojant Taivano televiziją ir spausdintinę žiniasklaidą, siekiant paveikti viešąją nuomonę tam, kad būtų pakenkta rinkimams Taivane; palankiai vertinti tai, kad Taivanas gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis laiko naudinga ir nepaprastai svarbia priemone mokyti žmones atpažinti dezinformaciją, ir todėl gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis įtraukė į mokyklos mokymo programą;

                              w)

                              pabrėžti, kad Taivano pastangų kovoti su dezinformacija ir melagingomis naujienomis nauda yra ne tik Taivanui, daranti įtaką ne tik jo salos visuomenei, bet ir kiniškai kalbančiai bendruomenei Honkonge ir kitose Pietryčių Azijos šalyse;

                              x)

                              smerkti Kinijos bandymus diskredituoti Taivano vyriausybės kovos su pandemija būdus; palankiai vertinti veiksmingą Taivano principą „iš apačios į viršų“, kurį taiko valstybės piliečiai, siekdami tikrinti naujienas ir informaciją naudojant technologijas, tokias kaip DI, siekiant padidinti pastangas ir leisti faktų tikrintojams nustatyti žalingiausius teiginius, sklindančius socialinės žiniasklaidos platformose, ir taip sustabdyti jų plitimą;

                              y)

                              priminti, kad grėsmė, kurią Taivanas patiria Kinijai vykdant dezinformacijos operacijas, yra didesnės problemos, su kuria susiduria demokratinės valstybės visame pasaulyje laikais, kai ryšių technologijos yra pagrindinės geopolitinės konkurencijos dėl pasaulinės lyderystės priemonės, dalis; priminti, kad Kinija, kartu su kitomis nedemokratinėmis šalimis, tebėra svarbi grėsmė demokratijoms Europoje, vykdanti dezinformacijos kampanijas; ši grėsmė labai padidėjo prasidėjus pandemijai, kaip pažymėta 2020 m. birželio mėn. EIVT ataskaitoje; pažymėti, kad bendradarbiavimas kovojant su dezinformacija yra naudingas ir ES, ir Taivanui;

                              z)

                              toliau skatinti dabartinį ES ir Taivano bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pagal bendrąją programą „Europos horizontas“ (2021–2027 m.); primygtinai raginti, kad ateityje programoje „Europos horizontas“ dalyvautų daugiau taivaniečių tyrėjų;

                              aa)

                              toliau skatinti turizmą ir jaunimo mainus su Taivanu įgyvendinant tokias iniciatyvas, kaip darbo atostogos arba programos „Erasmus“ arba Taivano ir Europos sujungiamumo stipendija, ir išnagrinėti bendradarbiavimo galimybes aukštojo mokslo ir kitose srityse, siekiant stiprinti Kinijos ir Taivano žinias apie Europą ir prisidėti prie geresnio supratimo apie Europą Taivane;

                              ab)

                              skatinti ES ir jos valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą su Taivanu įgyvendinant pasaulinę bendradarbiavimo ir mokymo sistemą – regioninio bendradarbiavimo platformą, teikiančią gebėjimų stiprinimo ir mokymo programas trečiosioms šalims visame pasaulyje;

                              ac)

                              pakeisti Europos ekonomikos ir prekybos biuro Taivane pavadinimą ir jį vadinti Europos Sąjungos biuru Taivane, kad būtų atspindėtas platus mūsų ryšių mastas;

                              ad)

                              palankiai vertina planus Lietuvoje įsteigti Taivano atstovybę; pasmerkti Kinijos vyriausybės reakciją dėl ekonominių sankcijų taikymo Lietuvai; pareikšti savo paramą ir solidarumą su Lietuva šiuo klausimu, imtis atitinkamų priemonių ir paraginti Tarybą daryti tą patį;

                              ae)

                              palankiai vertinti Taivaną kaip puikų partnerį propaguojant žmogaus teises ir religijos laisvę Indijos ir Ramiojo vandenyno regione; pripažinti, kad Taivanas pasirodė pavyzdžiu regione, pasižymint pagarba pagrindinėms laisvėms, tiek ekonominėms, tiek socialinėms, taip pat politinėms ir kultūrinėms teisėms, įskaitant pažangą LGBTQI teisių srityje ir čiabuvių teisių srityje; prašyti ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais ir ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais dalyvauti tarptautiniuose žmogaus teisių kongresuose Taivane ir imtis konkrečių veiksmų siekiant bendradarbiauti su Taivanu propaguojant žmogaus teises, socialines teises ir religijos laisvę, skaitmeninę ekonomiką ir tvarų besivystančių šalių augimą Indijos ir Ramiojo vandenyno regione;

                              af)

                              stiprinti bendradarbiavimą su Taivanu siekiant keistis geriausia patirtimi kovojant su COVID-19 pandemija, pradėti iniciatyvas, kuriomis būtų palengvintas vakcinų pirkimas, ir toliau plėsti ES bendradarbiavimą su Taivanu sveikatos ir užkrečiamųjų ligų kontrolės srityje; pagirti Taivano vyriausybę ir jo žmones už gana sėkmingą pandemijos suvaldymą šalies viduje ir už dosnumą teikiant pagalbą kitoms šalims; priminti, kad veiksmingas Taivano atsakas buvo pagrįstas skaidrumu ir atvirumu bei technologijų naudojimu bendradarbiaujant su visuomene – tai visuomenės pasitikėjimu grindžiamas požiūris;

                              ag)

                              teigiamai įvertinti Taivano solidarumo su ES veiksmus – tai, kad pačiais pirmaisiais pandemijos mėnesiais kelioms valstybėms narėms buvo padovanota daugiau kaip 7 mln. medicininių kaukių, taip pat penkios kaukių gamybos linijos Čekijai; raginti, kad šis solidarumas būtų abipusiškas;

                              ah)

                              toliau skatinti valstybes nares ir Taivaną keisti žvalgybos informacija ir bendrai kovoti su tarpvalstybiniais nusikaltimais;

                              ai)

                              pripažinti, kad JAV ir Japonija pirmą kartą pabrėžė taikos ir stabilumo Taivano sąsiauryje svarbą neseniai įvykusiame dvišalio aukščiausiojo lygio susitikimo bendrame pareiškime, po kurio gegužės mėn. pradžioje G 7 susitikime pateikė panašų pareiškimą; primygtinai raginti ES bendradarbiauti su kitais panašiai mąstančiais partneriais, tokiais kaip Australija, Naujoji Zelandija, Indija, Japonija, Pietų Korėja ir Jungtinės Valstijos, ir apsvarstyti galimybę pakviesti Taivaną dalyvauti esamose nepaprastai svarbių pramonės sričių platformose ir darbo grupėse su savo partneriais;

                              aj)

                              raginti valstybes nares, kurios dar nesudarė susitarimo dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ir mokesčių slėpimo prevencijos arba susitarimo dėl keitimosi informacija mokesčių klausimais su Taivanu, nedelsiant pradėti derybas dėl tokių susitarimų;

                  2.

                  paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Taivano vyriausybei.

         (1)  OL C 181, 2016 5 19, p. 52.


title: Europos Centrinio Banko rekomendacija 2022 m. gegužės 17 d. skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Banco de Portugal išorės auditoriaus (ECB/2022/24) 2022/C 210/01

text:
               2022 5 25

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 210/1

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
      2022 m. gegužės 17 d.
      skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Banco de Portugal išorės auditoriaus
      (ECB/2022/24)
      (2022/C 210/01)
      EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

                  (2)

                  dabartinio Banco de Portugal išorės auditoriaus Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. įgaliojimai baigėsi po 2021 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2022 finansinių metų;

                  (3)

                     Banco de Portugal išorės auditoriumi 2022–2026 finansiniams metams pasirinko PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      Rekomenduojama PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda skirti Banco de Portugal išorės auditoriumi 2022–2026 finansiniams metams.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2022 m. gegužės 17 d.

               ECB Pirmininkė

            Christine LAGARDE