title: 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacija siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Ispanijoje

text:
               26.6.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 180/4

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2013 m. birželio 21 d.
   siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Ispanijoje
   2013/C 180/02
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 7 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   kadangi:

               (1)

               pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (2)

               Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;

               (3)

               2009 m. balandžio 27 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis) 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Ispanijoje susidarė perviršinis deficitas, ir pagal EB sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (1) 3 straipsnį pateikė rekomendaciją dėl perviršinio deficito panaikinimo ne vėliau kaip 2012 m. (2) (toliau – 2009 m. balandžio 27 d. Tarybos rekomendacija);

               (4)

               2009 m. gruodžio 2 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalį Taryba nusprendė, kad Ispanija ėmėsi veiksmingų priemonių, bet priėmus 2009 m. balandžio 27 d. Tarybos rekomendaciją kilo netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turėjusių didelį neigiamą poveikį valstybės finansams. Visų pirma dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės smarkiai pablogėjusi augimo perspektyva turėjo didelį neigiamą poveikį biudžetui. Todėl Taryba pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį nusprendė priimti patikslintą rekomendaciją (toliau – 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacija) perviršinį deficitą patikimai ir tvariai panaikinti ne vėliau kaip 2013 m., imantis priemonių vidutinės trukmės laikotarpiu;

               (5)

               2010 m. birželio 15 d. Komisija padarė išvadą, kad Ispanija ėmėsi veiksmingų priemonių, atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją valdžios sektoriaus deficitą sumažinti tiek, kad jis nesiektų 3 % BVP pamatinės vertės, todėl jokių papildomų veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą (PDP) imtis nereikia;

               (6)

               2012 m. liepos 10 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalį Taryba nusprendė, kad buvo imtasi veiksmingų priemonių, bet priėmus 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją kilo netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turėjusių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams. Visų pirma blogesnė augimo perspektyva ir mažiau nuo mokestinių pajamų priklausoma augimo struktūra turėjo didelį neigiamą poveikį biudžetui. Todėl Taryba pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį priėmė patikslintą rekomendaciją (toliau – 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendacija) ir rekomendavo, kad Ispanija perviršinį deficitą panaikintų ne vėliau kaip 2014 m. Kad nominalų valdžios sektoriaus deficitą iki 2014 m. sumažintų tiek, kad jis neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės, Ispanijai rekomenduota užtikrinti 2,7 % BVP dydžio struktūrinio balanso pagerėjimą 2012 m., 2,5 % BVP – 2013 m. ir 1,9 % BVP – 2014 m., remiantis Komisijos tarnybų atnaujinta 2012 m. pavasario prognoze. Nominalaus deficito tikslai turėtų būti tokie: 6,3 % BVP 2012 m., 4,5 % BVP 2013 m. ir 2,8 % BVP 2014 m. Ispanijai taip pat rekomenduota įgyvendinti 2012 m. biudžete ir autonominių sričių subalansavimo planuose patvirtintas priemones ir iki 2012 m. liepos mėn. pabaigos priimti paskelbtą 2013–2014 m. daugiamečio biudžeto planą, įskaitant vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto strategiją, kurioje būtų visapusiškai apibūdintos struktūrinės priemonės, būtinos perviršiniam deficitui iki 2014 m. panaikinti;

               (7)

               2012 m. lapkričio 14 d., remdamasi Komisijos tarnybų 2012 m. rudens prognoze, Komisija padarė išvadą, kad Ispanija ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendaciją ir kad jokių papildomų veiksmų pagal PDP imtis nereikia;

               (8)

               pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalį Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį priimti patikslintą rekomendaciją, jei imtasi veiksmingų priemonių ir jei priėmus pirminę rekomendaciją kyla netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį neigiamą poveikį valstybės finansams. Pagal to reglamento 3 straipsnio 5 dalį netikėti nepalankūs ekonominiai įvykiai, turintys didelį neigiamą poveikį biudžetui, vertinami atsižvelgiant į ekonominę prognozę, kuria pagrįsta Tarybos rekomendacija;

               (9)

               pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnį Taryba turi atitinkamai valstybei narei pateikti rekomendacijas, kaip per nurodytą laikotarpį ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Rekomendacijoje turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių laikotarpis, per kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršinio deficito padėčiai ištaisyti. Be to, rekomendacijoje ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba reikalauja pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP. Pagal 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (3) 9 straipsnio 1 dalį ir 17 straipsnio 2 dalį Ispanija turėtų pristatyti ekonominės partnerystės programą;

               (10)

               po trumpalaikio atsigavimo 2011 m. ekonomika vėl patyrė nuosmukį ir nuo 2011 m. trečiojo ketvirčio realusis BVP augimas kiekvieną ketvirtį buvo neigiamas. Imant metų laikotarpį, 2012 m. BVP nukrito 1,4 %. Pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę numatoma, kad nuosmukis tęsis 2013 m. ir teigiamas grynasis eksportas vis dar negalės kompensuoti sumažėjusios vidaus paklausos. Numatoma, kad gamybos apimtis stabilizuosis tik į 2013 m. pabaigą. Todėl projektuojama, kad prieš padidėdamas 0,9 % 2014 m. (darant prielaidą, kad politinė padėtis nesikeis), realusis BVP 2013 m. sumažės 1,5 %. Paskutinės Tarybos rekomendacijos pateikimo metu buvo manoma, kad realusis BVP 2012 ir 2013 m. atitinkamai sumažės 1,9 % ir 0,3 %, o 2014 m. – padidės 1,1 %. Mažiau neigiamas augimo rezultatas 2012 m. buvo daugiausia dėl šiek tiek atsparesnės vidaus paklausos, kurią galbūt taip pat lėmė likvidumo injekcija, taikant regionų ir vietos valdžios iki 2012 m. sausio 1 d. sukauptos komercinės skolos grąžinimo programą (27,4 milijardai EUR arba 2,6 % BVP). Kalbant apie 2013 ir 2014 m., pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę numatoma, kad 2013 m. realusis BVP greičiau sumažės, o 2014 m. bus silpnesnis atsigavimas. Tai susiję ir su greitesniu vidaus paklausos sumažėjimu per abejus metus, ir su ilgiau trunkančiu užimtumo sumažėjimu. Makroekonominės perspektyvos pablogėjimas iš dalies susijęs su papildomomis konsolidavimo priemonėmis, įtrauktomis į 2013–2014 m. biudžeto planą ir atsižvelgiant į 2013 m. biudžetą;

               (11)

               pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę 2012 m. valdžios sektoriaus deficitas pasiekė 10,6 % BVP, palyginti su valdžios sektoriaus tikslu ir 6,3 % BVP dydžio PDP tikslu ir 9,4 % BVP rezultatu 2011 m. Atliekant koregavimą dėl kapitalo pervedimų bankams (kurie laikomi vienkartinėmis operacijomis), 2012 ir 2011 m. deficitas atitinkamai buvo 7,0 % ir 9,0 %. Nominalaus balanso sumažėjimas atitinka 2,4 procentinio punkto pirminio balanso pagerėjimą (neįskaitant kapitalo pervedimų bankams), atsižvelgiant į susitraukiančią ekonomiką ir nuo mokestinių pajamų mažai priklausomą augimo struktūrą. Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje nurodoma, kad 2012 m. struktūrinis deficitas pagerėjo 1,8 procentinio punkto, palyginti su rekomenduojamu 2,7 procentinio punkto pagerėjimu. Atliekant koregavimą dėl šiek tiek sumažėjusios potencialios gamybos apimties nuo paskutinės Tarybos rekomendacijos, apskaičiuotos fiskalinės priemonės lieka nepakitusios. Vis dėlto apskaičiuotą struktūrinio balanso pokytį labai paveikė netikėtas pajamų sumažėjimas, kuris sudarė apie 1,0 procentinį punktą. Apskritai atsižvelgiant į šiuos padarinius, pakoreguotos fiskalinės priemonės padidėtų iki 2,9 procentinio punkto, t. y. daugiau nei rekomenduojamas dydis pagal 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendaciją. Be rekapitalizavimo priemonių, nuokrypis nuo biudžeto 2012 m. susijęs su mažesnių nei tikėtasi pajamų (atsižvelgiant į diskrecinių priemonių poveikį ir bazės efektą) ir didesnio tarpinio vartojimo bei socialinių pervedimų kombinacija. Mažiau nuo mokestinių pajamų priklausoma augimo struktūra ir labiau pablogėjusi padėtis darbo rinkoje lėmė pajamų sumažėjimą, ypač pajamų iš tiesioginių ir netiesioginių mokesčių, taip pat didesnes socialines išlaidas. 2012 m. Ispanija priėmė didelio masto konsolidavimo priemones, sudarančias apie 4 % BVP, įskaitant apie 1 ½ % BVP pajamų srityje ir 2 ½ % BVP išlaidų srityje. Tos priemonės iš dalies kompensavo ir pagrindinį struktūrinio balanso padėties pablogėjimą dėl didėjančių palūkanų mokėjimų ir didesnių socialinių pervedimų;

               (12)

               pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę projektuojama, kad 2013 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 6,5 % BVP, palyginti su 4,5 % BVP dydžio PDP tikslu. Tikimasi, kad pirminis balansas pagerės 4,5 procentinio punkto (0,9 procentinio punkto, atmetus kapitalo pervedimus bankams). Remdamasi paskutine Tarybos rekomendacija, 2012 m. rugpjūčio mėn. Ispanijos vyriausybė pateikė 2013–2014 m. daugiametį biudžeto planą, kuriame išdėstė keletą vidutinės trukmės laikotarpio konsolidavimo strategijos požymių. Numatoma, kad 2013 m. diskrecinių priemonių poveikis biudžeto išlaidoms iš viso sudarys maždaug 1 ½ % BVP, o biudžeto pajamoms – maždaug 1 % BVP. Maždaug 2 % BVP tikėtiną nuokrypį nuo biudžeto, palyginti su PDP tikslu, iš dalies galima paaiškinti blogesne pradine pozicija. Tačiau pagrindinis nuokrypio veiksnys yra nepalanki augimo struktūra, daug labiau sumažėjęs privatus vartojimas ir prasčiau nei tikėtasi 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendacijoje veikianti darbo rinka. Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatoma, kad struktūrinis deficitas 2013 m. toliau mažės 1,1 procentinio punkto, palyginti su rekomenduojamu 2,5 procentinio punkto dydžiu. Atliekant koregavimą dėl apskaičiuoto potencialaus augimo pokyčio ir dėl didesnio nei tikėtasi pajamų sumažėjimo, apskaičiuota fiskalinių priemonių vertė padidėja 1,4 procentinio punkto, o pakoreguotų fiskalinių priemonių – iki 2,5 % BVP ir atitinka 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendacijoje rekomenduojamą dydį. Savo 2013 m. stabilumo programoje Ispanijos vyriausybė paskelbė 2013 m. 6,3 % BVP dydžio valdžios sektoriaus deficito tikslą, kurį reikės užtikrinti papildomomis maždaug 3 milijardų EUR (0,3 % BVP) konsolidavimo priemonėmis, kurias dar reikės šiais metais priimti ir įgyvendinti;

               (13)

               atsižvelgiant į Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę, manoma, kad 2014 m. nominalus deficitas padidės iki 7,0 % BVP, palyginti su 2,8 % BVP dydžio PDP tikslu. Pirminis deficitas padidėtų 0,4 % BVP. Be bazės efekto, tikėtinas nuokrypis daugiausia parodo pasibaigusį laikinų priemonių, kurių imtasi ankstesniais metais, galiojimą ir tai, kad 2014 m. planuotos konsolidavimo priemonės buvo nepakankamai apibrėžtos 2012 m. rugpjūčio mėn. daugiamečiame biudžeto plane, kuris bus įtrauktas į Komisijos tarnybų prognozę. Be to, ekonomikos augimo struktūrai ir toliau būtų būdingos mažos mokestinės pajamos, socialinės įmokos ir netiesioginiai mokesčiai, kurie nedidės visiškai proporcingai nominaliajam BVP. Palūkanų mokėjimai taip pat toliau augtų dėl didesnės skolos. Pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę projektuojama, kad struktūrinio deficito padėtis pablogės 1,1 procentinio punkto, palyginti su 1,9 % BVP rekomenduojamu pagerėjimu. Atliekant koregavimą dėl apskaičiuoto potencialaus augimo pokyčio ir netikėto pajamų sumažėjimo, atotrūkis dar padidėja 0,2 procentinio punkto;

               (14)

               fiskalinio valdymo srityje didelė pažanga padaryta teikiant biudžeto vykdymo ataskaitas centrinei valdžiai pavaldžių subjektų lygiu. Vis dėlto Biudžeto stabilumo įstatymo nuostatos dėl išankstinio įspėjimo taisomųjų priemonių, kurių tikslas – apriboti nukrypimus nuo biudžeto, nebuvo visiškai veiksmingos ir jos galėtų būti įgyvendinamos skaidriau. Nors ir padaryta regionų biudžeto ataskaitų teikimo pažanga, siekiant didesnio fiskalinio skaidrumo reikėtų, kad laiku būtų teikiamos visapusiškesnės ir nuoseklesnės konsoliduotos valdžios sektoriaus ataskaitos ir biudžeto planai pagal Europos sąskaitų sistemą. Institucine ir finansine prasme visiškai nepriklausomos fiskalinės tarybos steigimo procesas dar neužbaigtas;

               (15)

               bendroji valdžios sektoriaus skola 2012 m. padidėjo iki maždaug 84 % BVP, palyginti su Komisijos tarnybų atnaujintoje 2012 m. pavasario prognozėje projektuojamu 80,9 % BVP lygiu. Skolos santykio padidėjimą lėmė didesnis, nei tikėtasi, deficito rezultatas, mažesnis nominaliojo BVP augimas, bankų rekapitalizacijos operacijų išlaidos ir viešųjų administracinių įsiskolinimų sumokėjimas. Pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę numatoma, kad skolos ir BVP santykis toliau didės ir 2014 m. viršys 95 %, remiantis scenarijumi, kad politika nesikeis, taigi Sutartyje numatyta pamatinė vertė visais metais bus viršyta;

               (16)

               remdamasi nuodugnia Ispanijos apžvalga pagal makroekonominio disbalanso procedūrą (4), 2013 m. balandžio 10 d. Komisija padarė išvadą, kad Ispanijoje susidarė perviršinis makroekonominis disbalansas. Šio disbalanso, susidariusio ekonomikos pakilimo metais, ištaisymas ir ypač labai didelės privačios ir užsienio skolos padengimas turi didelių neigiamų pasekmių ekonomikos augimui, finansiniam stabilumui ir viešiesiems finansams. Siekiant tvariai panaikinti perviršinį deficitą vidutinės trukmės laikotarpiu, vienu metu reikia sėkmingai panaikinti makroekonominius disbalansus ir toliau vykdyti struktūrines reformas, kad būtų skatinamas augimas bei darbo vietų kūrimas ir mažinamas koregavimą stabdantis struktūrinis nelankstumas;

               (17)

               pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę Ispanija nepasieks 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendacijoje nustatytų nominalių biudžeto tikslų. Tačiau Ispanija 2012 ir 2013 m. įgyvendino struktūrines priemones, kurios, atsižvelgiant į netikėtus neigiamus ekonominius įvykius, palyginti su laikotarpiu, kai buvo pateiktos Tarybos rekomendacijos, atitinka 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendaciją. Tie netikėti neigiami ekonominiai įvykiai turėjo didelių neigiamų pasekmių valdžios sektoriaus finansams. Visų pirma dėl didelio pajamų sumažėjimo, susijusio su dabartiniu ekonomikos perorientavimu, daugiau dėmesio skiriant mažiau nuo mokestinių pajamų priklausomai augimo struktūrai, ir susijusio neigiamo poveikio pajamų elastingumui labai pablogėjo biudžeto padėtis. Be to, ekonomikos nuosmukis labai neigiamai paveikė užimtumą ir labai išaugo nedarbas. Atsižvelgiant į visus šiuos veiksnius, laikantis Stabilumo ir augimo pakto taisyklių, įskaitant poreikį ištaisyti perviršinį makroekonominį disbalansą, turintį didelių neigiamų pasekmių viešiesiems finansams, galimybė ne vieneriais metais, kas yra Stabilumo ir augimo pakto taisyklė, o dvejais metais iki 2016 m. pratęsti Ispanijai perviršinio deficito padėties ištaisymo terminą yra pagrįsta;

               (18)

               atsižvelgiant į didelį netikrumą, susijusį su ekonominiais ir biudžeto įvykiais, galutiniams ištaisymo laikotarpio metams rekomenduojamas biudžeto tikslas turėtų būti aiškiai mažesnis už pamatinę vertę, kad per prašomą terminą būtų užtikrintas veiksmingas ir tvarus ištaisymas;

               (19)

               nustatyti tarpiniai nominalaus deficito tikslai, padėsiantys iki 2016 m. panaikinti perviršinį deficitą: 6,5 % BVP 2013 m., 5,8 % BVP 2014 m., 4,2 % BVP 2015 m. ir 2,8 % BVP 2016 m. Norint pasiekti tuos tikslus, reikia 2013–2016 m. kasmet vidutiniškai 1,3 % BVP pagerinti pirminį balansą (neįskaitant vienkartinių priemonių) ir, remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, pratęsta iki 2016 m., pagerinti struktūrinį biudžeto balansą 1,1 % BVP 2013 m., 0,8 % BVP 2014 m., 0,8 % BVP 2015 m. ir 1,2 % BVP 2016 m. Šiame laipsniško koregavimo plane atsižvelgiama į dabartines sudėtingas ekonomines sąlygas ir dabartinę didelę Ispanijos ekonomikos struktūrinę transformaciją ir šio plano vykdymą reikės užtikrinti plataus užmojo struktūrinėmis reformomis. Tikimasi, kad šis planas padės panaikinti išorės ir vidaus makroekonominį disbalansą, sumažins neigiamą trumpalaikį fiskalinio konsolidavimo poveikį ekonomikos augimui, kartu stabilizuos ir mažins valdžios sektoriaus skolos didėjimo tendenciją;

               (20)

               remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, kuri pratęsta iki 2016 m. ir grindžiama prielaida, kad politika nesikeis, šiuo etapu nereikia jokių papildomų priemonių rekomenduojamam 2013 m. struktūrinio deficito pagerinimui (ir naujam 6,5 % BVP deficito tikslui) užtikrinti, tačiau biudžeto planai turės būti griežtai įgyvendinami visais valdžios sektoriaus lygmenimis. 2014–2016 m. laikotarpiu siekiant tvariai sumažinti deficitą, kad jis neviršytų Sutartyje nustatytos pamatinės vertės, reikės imtis didelio masto fiskalinių priemonių, be tų, kurios jau numatytos Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje. Įgyvendinant tas priemones, kurios sudaro apie 2 % BVP 2014 m., 1 % BVP 2015 m. ir 1 ½ % BVP 2016 m., reikėtų atsižvelgti į poreikį kompensuoti neigiamą šalutinį poveikį, neigiamą galimą gamybos apimties augimą ir didėjančias palūkanas bei socialines išmokas;

               (21)

               2013 m. stabilumo programoje numatytas koregavimo planas, kuris iš esmės atitinka perviršinio deficito panaikinimą iki 2016 m. ir kuriuo siekiama šių nominalaus deficito tikslų: 6,3 % BVP 2013 m., 5,5 % 2014 m., 4,1 % 2015 m. ir 2,7 % 2016 m. 2013 m. tikslas grindžiamas programoje numatytomis maždaug 3 milijardų EUR vertės papildomomis konsolidavimo priemonėmis, kurios dar turi būti išsamiai apibūdintos;

               (22)

               biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrinta, kad valdžios sektoriaus balansas nuolat gerėtų, siekiant gerinti viešųjų finansų kokybę ir stiprinti ekonomikos augimo potencialą;

               (23)

               Ispanijoje grėsmė tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu yra didelė, o ilgesniu laikotarpiu – vidutinė. Šią grėsmę būtų galima apriboti grįžtant prie didesnio struktūrinio pirminio balanso, t. y. prie – 0,5 % BVP – vidutinio 1998–2012 m. laikotarpio lygio. Tikimasi, kad 2013 m. ankstyvo išėjimo į pensiją sistemos reforma padės užtikrinti ilgalaikį socialinės apsaugos sistemos tvarumą. Tačiau akivaizdu, kad reikia imtis papildomų priemonių, siekiant apriboti su amžiumi susijusių išlaidų augimą, pvz., tinkamai reguliuojant 2011 m. pensijų sistemos reformoje numatytą tvarumo veiksnį, kartu numatant galimybę, kad pensinis amžius ilgės proporcingai ilgėjančiai tikėtinai gyvenimo trukmei;

               (24)

               atsižvelgiant į decentralizuotą Ispanijos viešųjų finansų pobūdį, šalies fiskalinio koregavimo planas turėtų būti grindžiamas patikima vidutinės trukmės laikotarpio konsolidavimo strategija, kuri apimtų: i) išsamų daugiametį biudžeto planą, kuriame būtų išsamiai aprašytos 2014–2016 m. priemonės; ii) tolesnį institucinės sistemos veiksmingumo didinimą (toliau didinant Biudžeto stabilumo įstatymo įgyvendinimo skaidrumą ir įsteigiant nepriklausomą fiskalinę tarybą); iii) konkrečius veiksmus, siekiant sustabdyti didėjantį socialinės apsaugos sistemos struktūrinį deficitą; ir iv) nuostatą, kad daugiau dėmesio būtų skiriama augimą skatinančioms konsolidavimo priemonėms (taip pat ir sistemingai atliekant išlaidų peržiūras ir mokesčių sistemos peržiūras);

               (25)

               kartu su reguliariai atliekama ESM finansinės paramos, skirtos finansų įstaigoms Ispanijoje rekapitalizuoti (5), peržiūra ir kaip susitarta 2012 m. liepos 23 d. pasirašytame susitarimo memorandume, kiekvieną ketvirtį bus stebima Ispanijos PDP įsipareigojimų vykdymo pažanga;

               (26)

               Ispanija atitinka sąlygas, kuriomis valdžios sektoriaus perviršinio deficito panaikinimo terminas gali būti pratęstas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               1)

               Ispanija ne vėliau kaip iki 2016 m. turėtų ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį.

               2)

               Ispanija turėtų pasiekti šiuos nominalaus deficito tikslus: 6,5 % BVP 2013 m., 5,8 % BVP 2014 m., 4,2 % BVP 2015 m. ir 2,8 % BVP 2016 m., kurie, remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, pratęsta iki 2016 m., atitiktų 2013–2016 m. atitinkamai 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % ir 1,2 % BVP dydžio struktūrinio balanso pagerėjimą.

               3)

               Ispanija turėtų įgyvendinti 2013 m. biudžeto planuose patvirtintas priemones visais valdžios sektoriaus lygmenimis, o nukrypimo nuo biudžeto planų atveju būti pasirengusi imtis taisomųjų priemonių. Valdžios institucijos turėtų sugriežtinti vidutinės trukmės laikotarpio strategiją tinkamai apibrėžtomis 2014–2016 m. struktūrinėmis priemonėmis, kurios reikalingos perviršiniam deficitui panaikinti iki 2016 m.

               4)

               Taryba nustato 2013 m. spalio 1 d. terminą, iki kurio Ispanijos vyriausybė turi imtis veiksmingų priemonių ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį pateikti išsamią ataskaitą apie tiems tikslams pasiekti numatytą konsolidavimo strategiją.

         Be to, Ispanijos valdžios institucijos turėtų:

               a)

               didinti institucinės sistemos veiksmingumą, toliau didindamos Biudžeto stabilumo įstatymo įgyvendinimo skaidrumą ir įsteigdamos nepriklausomą fiskalinę tarybą, kuri teiktų analizes, konsultuotų ir stebėtų, kaip fiskalinė politika atitinka nacionalines ir Sąjungos fiskalines taisykles;

               b)

               imtis konkrečių veiksmų, siekiant sustabdyti didėjantį socialinės apsaugos sistemos struktūrinį deficitą; ir

               c)

               skirti daugiau dėmesio augimą skatinančioms konsolidavimo priemonėms, taip pat sistemingai atlikdamos išlaidų ir mokesčių sistemos peržiūras.

         Galiausiai, siekiant sėkmingai įgyvendinti fiskalinio konsolidavimo strategiją, bus svarbu fiskalinį konsolidavimą užtikrinti visapusiškomis struktūrinėmis reformomis, remiantis Ispanijai skirtomis Tarybos rekomendacijomis, susijusiomis su Europos semestru ir makroekonominio disbalanso procedūra.
   Ši rekomendacija skirta Ispanijos Karalystei.

      Priimta Liuksemburge 2013 m. birželio 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. NOONAN

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

      (2)  Visi dokumentai, susiję su Ispanijos perviršinio deficito procedūra, pateikiami adresu: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

      (3)  OL L 140, 2013 5 27, p. 11.

      (4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm

      (5)  http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005SC1032

Komisijos rekomendacija Tarybai siekiant įgalioti Komisiją vesti derybas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse  /* SEK/2005/1032 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 29.07.2005SEK(2005) 1032 galutinisKOMISIJOS REKOMENDACIJA TARYBAIsiekiant įgalioti Komisiją vesti derybas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse1. AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėSŠis pasiūlymas parengtas atsižvelgiant į dvilypį Europos Sąjungos aukštojo mokslo darbotvarkės ir ES bei JAV santykių, kuriais, be to, atitinkamai skatinama siekti, kad aukštasis mokslas taptų pasauliniu aktualumo ir kompetencijos bei platesnio bendradarbiavimo švietimo srityje pavyzdžiu, pagrindą.Švietimas tapo svarbiausia Lisabonos strategijos, raginančios siekti, kad Europos Sąjungos švietimas iki 2010 m. taptų pasauliniu pavyzdžiu, sudedamąja dalimi. Tokį tikslą galima pasiekti tik tuomet, jei Europos švietimas bus atviras pasaulio naujovėms, ir ypač jei bus bendradarbiaujama bei bandoma kurti požiūrį ir standartus, atsižvelgiant į tokias labiausiai išsivysčiusias pasaulio šalis kaip Jungtinės Amerikos Valstijos (toliau – JAV).Santykiai su JAV yra strategiškai svarbūs ES ir yra nuolat plečiami. 2004 m. Dromolando ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimo metu vadovai susitarė ieškoti bendradarbiavimo priemonių ir geriausios praktikos didinant ekonomikos augimą, kuriant naujas darbo vietas ir diegiant naujoves. 2005 m. gegužės 18 d. Komisija priėmė komunikatą dėl stipresnės ES ir JAV partnerystės[1], kuriame, kartu su Lisabonos strategija, bendradarbiavimas švietimo ir mokymo srityse apibūdinamas kaip svarbi priemonė siekiant skatinti žinių ir naujovių diegimo dinamiškumą bei raginama atnaujinti ir sustiprinti dabartinį susitarimą dėl aukštojo mokslo ir profesinio mokymo. 2005 m. birželio 20 d. Vašingtono ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimo metu vadovai pritarė iniciatyvai stiprinti transatlantinę ekonominę integraciją ir augimą, kuriais remiantis bendradarbiavimas švietimo srityje apibūdinamas kaip būdas „padidinti sinergiją abiejose Atlanto pusėse, nes tampame žiniomis grindžiama ekonomika“ ir įsipareigojo „atnaujinti bei sustiprinti JAV ir ES susitarimą dėl aukštojo mokslo ir profesinio mokymo, apimantį Fulbright ir Europos Sąjungos programą, siekiant skatinti bendradarbiavimą švietimo srityje ir piliečių dalyvavimą transatlantiniuose mainuose.“Dabartinis susitarimas buvo priimtas 2000 m.; juo buvo atnaujinta EB ir JAV programa penkeriems metams, kuri baigiasi 2005 m. Nuo 2004 m. spalio mėn. iki 2005 m. kovo mėn. buvo atliekamas išorinis įvertinimas. Nepriklausomo įvertinimo metu buvo padaryta išvada, kad programa yra veiksminga priemonė kuriant ilgalaikes transatlantines partnerystes ir sinergijas aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse ir kad dėl šios programos pagerėjo tarpusavio supratimas bei žmogiškųjų išteklių vystymo kokybė. 2005 m. birželio 27 d. Komisija priėmė komunikatą dėl šio įvertinimo rezultatų[2].Ši rekomendacija yra susijusi su įgaliojimu sudaryti naują susitarimą, atnaujinantį EB ir JAV bendradarbiavimo programą 2006–2013 m. laikotarpiui.PASIūLYMO TIKSLAIBendrasis tikslasBendrieji ES ir JAV programos tikslai:-  skatinti Europos Sąjungos ir JAV tautų tarpusavio supratimą,-  geriau parengti piliečius žinių visuomenei.Todėl ES ir JAV programa bus abipusiai siekiama gerinti aukštojo mokslo ir profesinio mokymo kokybę.Konkretūs tikslaiKonkretūs tikslai:1.  stiprinti Europos Sąjungos ir JAV bendradarbiavimą aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse;2.  prisidėti prie aukštojo mokslo ir profesinio mokymo institucijų vystymosi;3.  prisidėti prie atskirų dalyvių asmeninio tobulėjimo jų pačių labui ir tuo pačiu siekti bendrojo programos tikslo;4.  prisidėti prie piliečių transatlantinių mainų.Veiklos tikslaiVeiklos tikslai:(1) remti aukštojo mokslo ir profesinio mokymo institucijų bendradarbiavimą, siekiant skatinti bendras studijų programas ir mobilumą;(2) remti aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityje veikiančių viešų bei privačių organizacijų bendradarbiavimą, siekiant skatinti diskusijas ir keitimąsi patirtimi politikos klausimais;(3) remti transatlantinį savo srities profesionalų mobilumą, siekiant gerinti abipusį su ES ir JAV santykiais susijusių klausimų supratimą;DERINIMAS SU KITOMIS POLITIKOS KRYPTIMISES ir JAV programa aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse visapusiškai atitiktų bei papildytų kitas ES priemones šiose srityse ir tokiu būdu sudarytų galimybę bendradarbiaujant ES ir JAV siekti kokybiško švietimo tikslų. Be to, ši programa padėtų užmegzti transatlantinį bendradarbiavimą tarp žmonių, kurio nėra kitose ES švietimo ir profesinio mokymo programose.Programa taip pat papildytų ES centrų veiklą, sudarydama papildomas mainų galimybes ir skatindama struktūrinį institucijų bei organizacijų abiejose Atlanto pusėse bendradarbiavimą.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS-  2001 m. atliktas bendradarbiavimo profesinio švietimo ir mokymo srityje modelių tyrimasKomisijos užsakyto tyrimo metu buvo patvirtinta EB ir JAV bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje vertę. Nors profesinio mokymo institucijos nebūtinai gali būti gerai pasirengusios transatlantiniam bendradarbiavimui, tačiau tokio tipo bendradarbiavimas yra puiki galimybė tobulėti, nes studentams, praktikantams ir darbuotojams siūlomos naujos transatlantinio mobilumo galimybės, kurių jie kitu atveju neturėtų. Tyrime teigiama, kad siekiant greta aukštojo mokslo išlaikyti ir profesinį mokymą, reikia žymiai padidinti biudžetą.-  Tarpinis išorinis įvertinimasIšorinis įvertinimas buvo baigtas 2005 m. pradžioje. Šiame įvertinime buvo patvirtintas programos veiksmingumas ir svarba bei programos nauda susijusioms institucijoms, fakultetams ir studentams. Tačiau, jei siekiama padaryti poveikį Europos Sąjungos ir JAV žmonių tarpusavio supratimui, manoma, kad programa yra per maža. Nors projektai iš esmės yra darnūs, ne visa veikla vykdoma vienodai. Vertintojai ypač siūlo sėkmingiems projektams įsteigti papildomų mobilumo stipendijų sistemą.– 2004 m. Vašingtono seminaras apie ES ir JAV bendradarbiavimą ateityje.2004 m. lapkričio 27 d. Vašingtone, bendradarbiaujant su JAV švietimo ministerija (FISPE) buvo surengta apvaliojo stalo diskusija su žinomais JAV ES ekspertais bei vyriausybės atstovais. Ekspertai padarė išvadą, kad ES ir JAV programa susijusioms institucijoms, jų darbuotojams ir studentams turėjo itin didelę reikšmę bei buvo strategiškai svarbi ES ir JAV gerinant žmonių tarpusavio santykius. Jie pabrėžė, kad pagal šią programą plėtojama transatlantinė daugiašalė partnerystė turėjo teigiamą poveikį darbuotojams ir pasikeitimų programoje dalyvavusiems studentams. Ypač pastarieji galėjo pagilinti žinias apie skirtingų šalių kultūrą, pagerinti savo sugebėjimą prisitaikyti, pagerinti savo mokslo rezultatus ir turėjo didesnę galimybę rasti gerus darbus tarptautinėje darbo rinkoje. Be to, ekspertai pabrėžė, kad programa turi įgyti didesnį poveikį, t. y. būtų plačiau taikoma ir turėtų ilgalaikį poveikį. Tokiu būdu kviečiama plėsti programą ir priemones, padedančias įgyvendinti individualius projektus. Galiausiai buvo pasiūlyta taikomas priemones ir politinį dialogą sistemos klausimais derinti su programa.NAGRINėTOS ALTERNATYVOSMetodai ir priemonės: politinis dialogas ir koordinavimasEuropos Sąjungos ir JAV politinis dialogas gali neabejotinai prisidėti prie geresnio švietimo, ir mokymo strategijų supratimo, skatinti keistis geriausia praktika ir pagaliau inicijuoti priemones, kurios darytų tiesioginę įtaką piliečiams.Tačiau vien tik politinio dialogo gali ir neužtekti skatinant pažangų „iš apačios į viršų“ žmonių tarpusavio bendradarbiavimą, jaunimo aukštos kokybės mobilumo stiprinimą bei geresnių galimybių kūrimą jaunimui ir organizacijoms įgyti transatlantinių mainų patirtį. Siekiant skatinti ir remti tokią veiklą, reikia parengti konkrečių veiksmų programąGalimos išlaidų programos kūrimo alternatyvosIntegracija į esamas ar siūlomas sistemasDabartinės švietimo ir mokymo programos kaip „ Socrates “ ir „ Leonardo da Vinci “ yra sukurtos ir skirtos tik valstybių narių visuomenei. Sprendimų priėmimo tvarka, veiksmų tipologija ir įgyvendinimo mechanizmai nėra gerai pritaikyti ES ir JAV dvišaliam bendradarbiavimui aukštojo mokslo ir mokymo srityje. Tą patį galima pasakyti ir apie visą gyvenimą trunkančio mokymosi programą.„ Erasmus Mundus “ programa siekiama gerinti aukštojo mokslo kokybę Europos Sąjungoje ir skatinti tokį požiūrį pasauliniu mastu taikant stipendijų sistemą trečiųjų šalių studentams ir mokslininkams. Erasmus Mundus – tai aukštojo mokslo programa, kuria pirmiausia siekiama pritraukti ne ES šalių studentus magistro studijoms. Ji nebuvo sukurta dvišaliams mainams, tarptautinių mokymo programų kūrimui ir instituciniam bendradarbiavimui. Ji nesusijusi su profesiniu mokymu, programos dėmesys skiriamas antrosios pakopos studijoms, o siūloma bendradarbiavimo su JAV programa pirmiausiai yra skirta veiksmams pirmosios pakopos studijų srityje.Kitos išorinės programos taip pat yra netinkamos ES ir JAV dvišalio bendradarbiavimo tikslams siekti.Susitarimo atnaujinimas ir programos tęsimas jos dabartine formaSiūlomas susitarimas ir jo pagrindu kuriama programa iš esmės nepakeis dabartinio bendradarbiavimo struktūros, jis atitinka 2005 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikatą[3], kuriuo siūloma sustiprinti dabartinį bendradarbiavimą ir 2005 birželio mėn. ES bei JAV aukščiausio lygio susitikimo metu atliktu bendru įsipareigojimu atnaujinti ir sustiprinti susitarimą, siekiant skatinti bendradarbiavimą švietimo srityje ir transatlantinius ES bei JAV piliečių mainus.Vykdant programą būtų atsižvelgiama į įgytą patirtį ir į nepriklausomą tarpinį įvertinimą, atskiriant aukštąjį mokslą nuo profesinio mokymo, dirbant pagal kompetenciją ir skatinant studentų, praktikantų ir darbuotojų mainus.Įvertinimo metu buvo nustatyta, kad dėl mažo dabartinės programos biudžeto programos galimas poveikis aukštajam mokslui bei visapusio bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje vystymas buvo apriboti. Programai, kuri būtų kuriama pagal siūlomą susitarimą, nustatomas didesnis biudžetas (nuo 2 mln. EUR iki vidutiniškai 8 mln. EUR per metus), atsižvelgiant į ES ir JAV aukštojo mokslo ir profesinio mokymo sistemų ir bendradarbiavimo galimybių apimtis.Svarstytų alternatyvų teigiamo ir neigiamo poveikio vertinimasSiekiant programos tikslų būtų daromas teigiamas trumpalaikis ir ilgalaikis poveikis jaunimui ir institucijoms bei organizacijoms, kurios sprendžia aukštojo mokslo ir profesinio mokymo klausimus. Transatlantinis mobilumas suteiktų dalyviams vertingos patirties, kuri jiems padėtų geriau integruotis į šiuolaikinę visuomenę ir žinių ekonomiką.Institucijų bendradarbiavimas padėtų jiems gerinti savo mokymo programas ir mokymo metodus, semiantis patirties iš geriausios praktikos ir kartu plėtojant naujus metodus.Žvelgiant į ateitį, bendradarbiavimas padėtų palaikyti labai gerą šių dienų Europos Sąjungos ir JAV gyventojų tarpusavio supratimą.Socialiniu, ekonomikos ir aplinkosaugos lygiu daromi poveikiai vienas kitam neprieštarauja.Dabartinės alternatyvos pasirinkimo priežastysYra plačiai paplitusi nuomonė, kad aukštasis mokslas turėtų likti pagrindine programos sudedamąja dalimi. Tuo pačiu metu programa taip pat sudarytų galimybes profesinio švietimo ir mokymo organizacijoms, kurios neturi kitų tokio masto bendradarbiavimo galimybių, užmegzti transatlantinį bendradarbiavimą.Atsižvelgiant į visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir siekiant sustiprinti ES ir JAV žmonių tarpusavio santykių supratimą, programa galėtų naudotis ir jauni savo srities profesionalai, daugiausia nepriklausantys akademinei visuomenei ir viešojo administravimo sektoriui, kurie norėtų tęsti studijas ar dalyvauti mokymuose su ES ir JAV santykiais susijusiose srityse, kurios bus nustatytos po konsultacijų su JAV valdžios institucijomis.Programos poveikį sustiprintų į politiką orientuoti projektai, apimantys Europos Sąjungos ir JAV bendrų interesų sritis, kitaip tariant, projektai, kurie gali daryti įtaką kitoms nei tiesiogiai su jų įgyvendinimu susijusioms institucijoms, organizacijoms ir atskiriems asmenims. Tokių projektų tikslas būtų gerinti žinias ir pasidalinti patirtimi švietimo bei mokymo sistemų kokybės ir suderinamumo klausimais, sudaryti galimybę visiems mokytis visą gyvenimą bei atverti švietimo ir mokymo sistemas visam pasauliui.TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAITeisinis pagrindasPasiūlymas pagrįstas Sutarties 149, 150 ir 300 straipsniais.Subsidiarumas ir proporcingumasPrograma papildytų valstybių narių ir JAV dvišalio bendradarbiavimo sistemas, nes būtų pasiūlyta tęsti daugiašalį bendradarbiavimo pagrindą. Pagal programą būtų visapusiškai gerbiama valstybių narių kompetencija, paliekant iniciatyvą konkrečioms institucijoms bei organizacijoms. Pagal siūlomą programą nenumatomas joks reglamentavimas, kuris galėtų prieštarauti išskirtinei valstybių narių kompetencijai šioje srityje. Proporcingumas užtikrinamas.INTERVENCIJOS APRAšYMASProgramos tikslų būtų siekiama vykdant šiuos veiksmus:Aukštojo mokslo ir profesinio mokymo programos veiksmai:Konsorciumų projektaiTikslinė šio veiksmo grupė – aukštojo mokslo ir profesinio mokymo institucijos ir organizacijos, jų darbuotojai, studentai ir praktikantai. Veiksmui keliami du konkretūs tikslai: prisidėti prie aukštojo mokslo ir profesinio mokymo institucijų ir organizacijų vystymo bei didinti darbuotojų, studentų ir praktikantų mobilumą.Tokio pobūdžio projektai daugiausia būtų šiuo metu finansuojamų panašių bendrų projektų tęsimas.Konsorciumo projektų prioritetinės sritys yra svarbiausios ES ir JAV bendradarbiavimo sritys, kurios bus nustatytos po konsultacijų su JAV valdžios institucijomis.Kompetencijos (tęstiniai) mobilumo projektaiPagal šį veiksmą buvę aukštos kokybės konsorciumo projektai galėtų gauti tolesnę finansinę paramą pradinio 3 ar 4 metų laikotarpio pabaigoje siekiant išskirtinai finansuoti papildomas studentų mobilumo galimybes. Ši priemonė sustiprintų programą, nes dėmesys būtų sutelktas į kompetencijos stiprinimą. Tai padidintų finansuojamų projektų rengėjų motyvaciją kurti ir prisidėti prie geros kokybės mobilumo projektų tvarumo.Į politiką orientuotos priemonėsŠio veiksmo tikslinė grupė būtų organizacijos, susijusios su aukštuoju mokslu ir profesiniu mokymu. Šiuo veiksmu būtu siekiama konkretaus tikslo – stiprinti ES ir JAV bendradarbiavimą aukštojo mokslo ir profesinio mokymo vystymo srityje, pagrindinį dėmesį skiriant prioritetinėms temoms. Žvelgiant į ateitį šis veiksmas darytų įtaką politikos ir sistemos vystymui.Veiksmai pagal šią kategoriją galėtų apimti studijas, konferencijas, seminarus, darbo grupes ir lyginamosios analizės veiklą.„ Schuman–Fulbright “ individualaus mobilumo stipendijosŠio veiksmo tikslinė grupė – jauni savo srities profesionalai, daugiausia nepriklausantys akademinei visuomenei ir viešojo administravimo sektoriui (sprendimų priėmėjai, socialinių partnerių atstovai, žurnalistai ir pan.), kurie nori dalyvauti studijose ar mokymuose su ES ir JAV santykiais susijusiose konkrečiose srityse, kurios bus nustatytos po konsultacijų su JAV valdžios institucijomis.Poveikis biudžetuiSiūloma programa kainuotų ne daugiau kaip 58,1 mln. EUR per aštuonerių metų laikotarpį (2006–2013 m.), jei atitinkamą finansavimą skirtų ir JAV.Komisija sieks į susitarimą įtraukti vidurio laikotarpio peržiūros sąlygą, kuri leistų perorientuoti veiksmus ir iš naujo įvertinti programai skirtą biudžetą neviršijant finansinės perspektyvos ribų.Biudžeto didinimo pagrindasKaip nurodyta 5 straipsnio 2 dalyje, mažas dabartinės programos biudžetas apribojo programos galimą poveikį aukštajam mokslui ir užkirto kelią visapusiško bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje vystymui.Sąnaudų apskaičiavimas – Orientacinės sumos skaičiavimams atliktiAukštojo mokslo ir profesinio mokymo priemonėsKonsorciumai: 185 000 EUR, kuriuos sudaro 165 000 EUR mobilumo stipendijoms (1000 EUR per mėnesį + 1000 EUR vieno studento kelionei vidutiniam 4 mėnesių trukmės studijų laikotarpiui 33 studentams) ir 20 000 EUR vienkartinės išmokos konsorciumų partneriams. Jei projekte nėra numatyta mobilumo skatinimo, finansinė parama vidutiniškai sudarytų 120 000 EUR.Kompetencija: 120 000 EUR papildomoms mobilumo galimybėms (1000 EUR per mėnesį + 1000 EUR vieno studento kelionei vidutiniam 4 mėnesių trukmės studijų laikotarpiui 24 studentams). Parama Alumni asociacijai sudarytų apie 15 000 EUR per metus.Kitos priemonėsĮ politiką orientuotos priemonės: 100 000 EUR„ Schuman–Fulbright “ individualus mobilumas: 32 000 EUR (5 000 EUR per mėnesį + 2 000 EUR kelionei finansinės paramos gavėjui vidutinės 6 mėnesių trukmės finansuojamoms studijoms)Siektini rezultataiProgramos metu finansinė parama bus teikiama beveik 519 projektų aštuonerių metų laikotarpiu (dėl išsamesnės informacijos žr. Finansinės pažymos 8 dalyje). 17 000 ES ir JAV piliečių dalyvaus mobilumo veikloje per visą programos laikotarpį.2. REKOMENDACIJATodėl Komisija rekomenduoja Tarybai, kad:-  Europos bendrijos vardu Komisija būtų įgaliota vesti derybas su Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybe dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse 2006–2013 m.;-  Pagal Sutarties 300 straipsnio 1 dalį Komisija derybų metu konsultuojasi su specialiu Tarybos paskirtu komitetu pagal pridedamas derybų instrukcijas.1 PRIEDASDerybų instrukcijos(1) Derybų tikslas – sudaryti susitarimą tarp Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybės aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityse. Susitarimu bus sukurta bendradarbiavimo programa minėtose srityse;(2) Programai bendrai vadovautų Komisija ir kompetentingos JAV valdžios institucijos; jos kartu nustatytų įgyvendinimo, stebėsenos ir įvertinimo tvarką;(3) Numatomi keturi svarbiausi veiksmai: konsorciumų projektai, kompetencijos mobilumo projektai, į politiką orientuotos priemonės ir „ Schuman–Fulbright “ individualaus mobilumo stipendijos;(4) Konsorciumą turėtų sudaryti ne mažiau kaip trys aukštojo mokslo ar mokymo institucijos iš Europos Sąjungos ir trys tokios institucijos iš JAV, kurios pagrindinį dėmesį skirtų mokymo programų vystymui ir studentų mainams. Projektų prioritetinės sritys yra svarbiausios ES ir JAV bendradarbiavimo sritys, kurios bus nustatytos po konsultacijų su JAV valdžios institucijomis.(5) Kompetencijos mobilumo projektai būtų aukštos kokybės konsorciumų projektai, kuriems būtų skiriamas papildoma finansinė parama išskirtinai studentų mobilumui remti;(6) Į politiką orientuotos priemonės – tai studijos, konferencijos, seminarai, darbo grupės ir lyginamosios analizės studijos, nagrinėjančios horizontalius aukštojo mokslo ir profesinio mokymo klausimus;(7) „ Schuman–Fulbright “ individualaus mobilumo stipendijos būtų skirtos savo srities profesionalams, daugiausia nepriklausantiems akademinei visuomenei ir viešojo administravimo sektoriui, tokiems kaip sprendimų priėmėjai, socialinių partnerių atstovai, žurnalistai ir pan., kurie nori tęsti studijas ar dalyvauti mokymuose su ES ir JAV santykiais susijusiose konkrečiose srityse, kurios bus nustatytos po konsultacijų su JAV valdžios institucijomis;(8) Šie veiksmai būtų įgyvendinami skelbiant kvietimus teikti pasiūlymus;(9) Lygiavertį bendrą finansavimą skirtų atrinktų projektų šalys;(10) Kiekviena šalis prisidėtų prie programos, kurios bendras biudžetas yra apie 58 mln. EUR;(11) Siekiant peržiūrėti pagal susitarimą įgyvendintus bendrus veiksmus, būtų įkurtas Jungtinis komitetas.(12) Į susitarimą būtų įtraukta peržiūros sąlyga, leidžianti perorientuoti veiksmus ir iš naujo įvertinti programai skirtą biudžetą neviršijant finansinės perspektyvos ribų.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTNAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the United States of America (hereafter ‘the US’) an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education and vocational training.2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 on an annual basis and later |Total number of human resources | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education and vocational training will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and The US, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in The US.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations with the US are of strategic importance for the EU and their scope is constantly widening. Leaders at the Dromoland EU-US Summit of 2004 agreed to look for cooperative means and best practices to enhance economic growth, job creation and innovation. On 18 May 2005 the Commission adopted a communication on a stronger EU-US partnership which, in line with the Lisbon objective, identified cooperation in education and training as an important tool for stimulating knowledge and innovation dynamic and called for renewing and reinforcing the current agreement on Higher Education and Vocational Training.The EU-US programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-US cooperation programme in higher education and vocational training would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in The US. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/US programme in higher education and vocational training would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and The US. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement the Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training.The programme would also complement the activities of EU Centres supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and the US; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and the US in the domains of higher education and training; to contribute to the development of higher education and training institutions; to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/US relations. | Individuals: better understanding of key issues in EU/US relations. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[8] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from the US. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with US authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. If the proposed financial envelope of the EU/US programme is maintained the recourse to an Executive Agency will be justified. The recourse to an Executive agency will also be justified in the case the financial envelope of the EU/US programme is reduced but a very similar agreement be concluded with Canada increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/US projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the US.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and the US.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. Anti-fraud measuresFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)| |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011-2013 on annual basis | |Officials or temporary staff[9] (XX 01 01) |A*/AD |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | |B*, C*/AST |3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4| |Staff financed[10] by art. XX 01 02 | |0 |0 |0 |0 |0 | |Other staff[11] financed by art. XX 01 04/05 |0 |2 |2 |2 |2 |2 | | TOTAL |3,5 |5,5 |5,5 |5,5 |5,5 |5,5 | | 8.2.2. escription of tasks deriving from the actionA*/AD: Policy development, programme manager, relations with partner countries:B*/AST Financial assistantC*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)2,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n1 Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)| 2006 |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |2011 |2012 |2013 |Total | |1) Technical and administrative assistance | | | | | | | | | | |a) Executive Agency[12] |0,000 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |2,380 | |b) Other technical and administrative assistance: | | | | | | | | | | |- intra muros: | |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,700 | |- extra muros: | | | | | | | | | | | TOTAL |0,000 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |3,080 | |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007 a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/US agreement but also to the future EU/Canada agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4., the legal basis will include such possibility. The scale of the proposed budget for the EU/US agreement justifies the recourse to an Executive Agency. In addition, if a similar agreement is concluded with Canada there would be additional economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent and 1 temporary post for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011-2013 | |Officials and temporary staff (XX 01 01) |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |1,134 | |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.)(specify budget line) | | | | | | | | Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |1,134 | |Calculation– Officials and Temporary agents:3,5 staff x 8 years x108.000 EUR = EUR 3.024.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 2 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)| 2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011- 2013 |TOTAL | |XX 01 02 11 01 – Missions |0,010 |0,010 |0,010 |0,010 |0,010 |0,030 |0,080 | |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Committees[13]Joint EU/US committee set up by the agreement | |0,018 | |0,018 | |0,035 |0,070 | |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,010 |0,028 |0,010 |0,028 |0,010 |0,065 |0,150 | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 2 x 3000 (to the US) + 6 x 700 (to Member States) = EUR 10.200Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] KOM (2005) 196[2] KOM (2005) 274[3] KOM (2005) 196[4] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[5] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[6] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[7] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[8] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[9] Cost of which is NOT covered by the reference amount[10] Cost of which is NOT covered by the reference amount[11] Cost of which is included within the reference amount[12] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[13] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendacija dėl Čekijos 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Čekijos konvergencijos programos

text:
               24.7.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 219/17

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2012 m. liepos 10 d.
   dėl Čekijos 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Čekijos konvergencijos programos
   2012/C 219/05
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)

               2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)

               2011 m. liepos 12 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Čekijos 2011 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl Čekijos atnaujintos 2011–2014 m. konvergencijos programos;

               (4)

               2011 m. lapkričio 23 d. Komisija patvirtino antrąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas antras ex ante ir integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. 2012 m. vasario 14 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Čekija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)

               2011 m. gruodžio 1 d. Taryba priėmė išvadas, kuriose ragina Socialinės apsaugos komitetą, bendradarbiaujant su Užimtumo komitetu ir kitais komitetais, pateikti savo nuomonę dėl veiksmų, rekomenduojamų pagal strategijos „Europa 2020“ politikos ciklą. Ši nuomonė yra Užimtumo komiteto nuomonės dalis;

               (6)

               vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2012 m. vasario 15 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2012 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2012 m. metinę augimo apžvalgą;

               (7)

               2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti krizės sukeltas socialines pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

               (8)

               2012 m. balandžio 25 d. Čekija pateikė savo 2012–2015 m. konvergencijos programą, o 2012 m. balandžio 13 d. – savo 2012 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

               (9)

               remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Pagal konvergencijos programą manoma, kad BVP augimas 2012 m. sieks 0,2 %, o 2013 m. – 1,3 %, palyginti su Komisijos tarnybų 2012 m. pavasario prognozėje numatytais 0 % 2012 m. ir 1,5 % 2013 m. Konvergencijos programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – 2016 m. pasiekti subalansuotą biudžetą. 2013 m. 2,9 % BVP valdžios sektoriaus deficito tikslas atitinka perviršinio deficito ištaisymo terminą, nustatytą 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijose. 0,9 % BVP dydžio vidutinės metinės 2010–2013 m. fiskalinės priemonės, remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu (5), yra šiek tiek mažesnės už Tarybos rekomenduojamas 1 % BVP priemones. Konvergencijos programoje patvirtinama, kad ankstesnis 1 % BVP deficito vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas, kuris adekvačiai atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus, bus pasiektas 2015 m. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu, pažanga, siekiant vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo, 2014 m. yra 0,8 %, 2015 m. – 0,7 % BVP, o valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklis atitinka Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų. Konvergencijos programos biudžeto projekcijos susijusios su kelių rūšių rizika.
               Šiuo metu Parlamente svarstomas bažnyčioms skirtos finansinės kompensacijos įstatymas vieną kartą įsigaliojimo metais padidintų valdžios sektoriaus deficitą 1,5 % BVP. Apskritai tiek pajamų, tiek išlaidų atveju numatomų konsolidavimo priemonių pobūdis ir mastas susijęs su didele grėsme fiskalinio koregavimo tvarumui pasibaigus programos laikotarpiui. Biudžeto koregavimas kol kas daugiausia priklausė nuo bendrai taikomų sumažinimų, kurie veikia ir augimą skatinančias išlaidas. Planuojama, kad 2013–2015 m. papildomai sutaupytos viešojo administravimo lėšos sudarys beveik 1 % BVP, tačiau programoje pateikta nepakankamai išsami informacija. Galiausiai dauguma planuojamų pajamų priemonių yra laikino pobūdžio ir jų galiojimas turėtų baigtis 2015 m. Remiantis konvergencijos programa, manoma, kad skolos ir BVP santykis 2013 m. pasieks aukščiausią tašką – 45,1 % BVP ir po to sumažės daugiausia dėl prognozuojamo nuolatinio pirminio balanso gerinimo;

               (10)

               2011 m. Čekijos valdžios institucijos patvirtino sumažinto PVM tarifo ir akcizo mokesčio tabakui padidinimą; jos taip pat patvirtino darbo apmokestinimą paveiksiančią didelę mokesčių reformą, kuri turėtų įsigalioti 2014 m. 2012 m. balandžio mėn. Vyriausybės lygiu susitarta dėl tolesnių mokesčių sistemos pakeitimų. Kai kurie iš tų pakeitimų susiję su aplinkos ir būsto mokesčiais, kurie šiuo metu yra mažesni nei ES vidurkis. Dėl to, kad nuostatas dėl darbo apmokestinimo siūloma taikyti laikinai, atsirastų papildomų reikalavimų laikymosi sąnaudų, o mokesčių mokėtojams – mažesnis nuspėjamumas. Be to, naujuose pasiūlymuose tik iš dalies bus sprendžiami tokie klausimai, kaip nedidelis veiksmingas savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimas, palyginti su darbuotojais, kuriems palčiai taikomos nustatyto dydžio išmokos ir mokesčių atskaitymas. Galiausiai Vyriausybė priėmė kovos su sukčiavimu PVM ir degalų mokesčių srityje priemones ir ėmėsi pirmųjų veiksmų, kad įsteigtų vieną bendrą surinkimo punktą. Vis dėlto mokestinių prievolių vykdymas dar sukelia problemų, o dabartinė mokesčių surinkimo sistema nėra pagrįsta aiškia ir išsamia mokestinių prievolių vykdymo strategija;

               (11)

               Vyriausybė patvirtino ir iš dalies įgyvendino pensijų sistemos reformą, kurios tikslas – atkurti fiskalinį tvarumą ir padidinti pensijų santaupas. Tačiau dėl laipsniško pensijų išlaidų didėjimo, kuris turėtų įgauti pagreitį pradedant 2030 m., palyginti su ES vidurkiu, prognozuojamas fiskalinis pensijų sistemos disbalansas vis dar yra didelis. Vykdant reformą stiprinamas teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ir tikėtinos gyvenimo trukmės ryšys, tačiau ji neapima mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinta, kad į būsimus pokyčius būtų reaguojama laiku. Naujos finansuojamos pakopos pajėgumas ateityje prisidėti prie didesnių vidutinių pensijų priklauso nuo sistemoje dalyvaujančių darbuotojų, ypač jaunesnių, proporcijos ir nuo ilgainiui tikėtinos grąžos dydžio. Tačiau priemonės, kuriomis būtų skatinama veiksmingai dalyvauti šioje sistemos pakopoje, nebuvo paskelbtos ir potencialiems kaupiantiesiems reikėtų daugiau gairių. Be to, Vyriausybei susitarus su socialiniais partneriais numatyta nauja ankstyvo išėjimo į pensiją sistema kelia didelę grėsmę reformų, kuriomis siekiama veiksmingai pailginti pensinį amžių ir užtikrinti adekvačias pensijas, patikimumui ir mastui;

               (12)

               bendras nedarbo lygis yra mažesnis už ES vidurkį, tačiau vaikų turinčios moterys ir kitos pažeidžiamos grupės labai stengiasi realizuoti savo galimybes darbo rinkoje. Kad būtų galima anksčiau grįžti iš vaiko priežiūros atostogų ir neprarasti įgūdžių, reikia daugiau galimybių gauti vaikų, ypač iki trejų metų, priežiūros paslaugų. Šiuo atžvilgiu Vyriausybė palengvino techninius bendrovių vaikų darželių steigimo reikalavimus ir numato mokesčių paskatas, kad būtų užtikrinta daugiau privačių vaikų priežiūros paslaugų ir taip iš dalies įgyvendina rekomendacijas. Kadangi tik 3 % jaunesnių kaip 3 m. vaikų lanko oficialias vaikų priežiūros įstaigas (palyginti su 24 % ES-27 2009 m.), reikia imtis papildomų priemonių, siekiant padidinti mažamečių vaikų turinčių tėvų dalyvavimą darbo rinkoje;

               (13)

               siekiant pagerinti valstybinės užimtumo tarnybos (VUT) veiklos rezultatus, priimta keletas priemonių. Naujas centrinis darbo biuras prisiėmė atsakomybę už regioninius darbo biurus ir, vykdant platesnio masto socialinių išmokų reformą, atsakomybė už ne socialinio draudimo išmokas iš savivaldybių perduota darbo biurams. Tačiau dėl to padidėjęs darbo krūvis dar labiau apsunkins VUT darbuotojų, kurių skaičius 2011 m. sumažėjo 12 %, padėtį. Siekiant pagerinti įdarbinimo paslaugas, sukurta užimtumo paslaugų perdavimo privačioms agentūroms sistema. Didelė mokesčių dalis turi būti sumokėta iš anksto, o tai reikės persvarstyti ateityje siekiant užtikrinti, kad paskatos derėtų su darbo rinkos rezultatais. Reikia papildomų pastangų, siekiant užtikrinti geresnę mokymo, pagalbos ieškantis darbo ir individualiai pritaikytų paslaugų kokybę ir veiksmingumą. Reikia suteikti būtinas priemones ir paskatas. Jeigu intervencinės priemonės ir aktyvinimo programų finansavimas bus susieti su veiklos rezultatais, reikėtų atlikti veiksmingumo vertinimą, kad būtų galima geriau nustatyti tikslus;

               (14)

               dar yra daug sričių, kuriose galima gerinti viešojo administravimo veiksmingumą, nepaisant to, kad kai kuriose srityse, pvz., e. valdžios paslaugų ir įmonėms tenkančios administracinės naštos mažinimo srityse neseniai buvo atlikti patobulinimai. Šiuo metu galioja 2011–2012 m. antikorupcijos strategija. Laikotarpiui po 2012 m. rengiama nauja strategija. Ji bus priimta 2012 m. Svarbiausias pasiektas rezultatas pagal galiojančią strategiją – naujojo Viešųjų pirkimų akto priėmimas, kuris galioja nuo 2012 m. balandžio mėn. Vis dėlto, kad šis aktas būtų patikimas ir veiksmingas, labai svarbu jį tinkamai vykdyti ir įgyvendinti. Akcininkų anonimiškumo klausimas dar neišspręstas. Valstybės tarnautojų aktas dar rengiamas, tačiau jį reikia priimti nedelsiant, kad būtų užtikrintas reikiamas administracijos stabilumas. Be to, viešųjų pirkimų pažeidimai ir neoptimalus viešojo administravimo valdymo ir kontrolės sistemų veikimas buvo svarbūs ES fondų lėšų įgyvendinimo problemų šaltiniai;

               (15)

               Čekijos ekonomika turi mobilizuoti veiksnius, kurie padėtų pereiti prie inovacijomis, didesne pridėtine verte ir žmogiškuoju kapitalu grindžiamo ekonomikos augimo, kadangi panašu, jog tolesnės realios konvergencijos, grindžiamos kapitalui imliu augimu, galimybės yra gana ribotos. Šiuo metu svarstoma tretinio išsilavinimo reforma. Nors ji apima dabartinio akreditavimo proceso pertvarkymą, joje nėra pakankamai tiksliai aptartas svarbiausias kokybės vertinimo standartų klausimas ir, turint omenyje tai, kad nėra sistemingo duomenų rinkimo ir analizės, akademinė bendruomenė reformos nepalaiko. Pablogėjus Čekijos moksleivių mokymosi rezultatams, Vyriausybė ėmėsi veiksmų, kad užtikrintų minimalius mokymosi rezultatus ir ėmėsi įgyvendinti nacionalinę kompiuterinių testų strategiją. Vis dėlto šios priemonės yra per menkos, kad būtų galima veiksmingai pagerinti privalomojo švietimo sistemos kokybę ir teisingumą;

               (16)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

               (17)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

         REKOMENDUOJA Čekijai 2012–2013 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Užtikrinti numatytą pažangą, kad būtų laiku ištaisytas perviršinis deficitas. Šiuo tikslu iki galo įgyvendinti 2012 m. biudžetą ir nurodyti konkrečias 2013 m. būtinas ilgalaikes priemones, kad būtų galima įgyvendinti vidutinį metinį struktūrinį koregavimą, nurodytą Tarybos rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą. Vėliau užtikrinti tinkamus struktūrinio koregavimo veiksmus, kad būtų daroma pakankama pažanga, siekiant įvykdyti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą ir laikytis išlaidų kriterijaus. Taip pat vengti bendrai taikomų sumažinimų, užtikrinti augimą skatinančias išlaidas ir sustiprinti pastangas viešųjų išlaidų veiksmingumui gerinti. Išnaudoti galimybes padidinti mokesčius, kurie mažiausiai kenkia augimui. Perkelti darbui tenkančią didelę mokestinę naštą labiau apmokestinant būsto ir aplinkos mokesčiais. Sumažinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimo tvarkos neatitikimus. Imtis priemonių, siekiant pagerinti mokesčių surinkimą, sumažinti mokesčių slėpimą ir pagerinti mokestinių priemonių vykdymą, be kita ko, įsteigiant vieną bendrą visų mokesčių surinkimo punktą.

               2.

               Daryti tolesnius valstybinės pensijų sistemos pakeitimus, kad būtų užtikrintas jos ilgalaikis tvarumas. Persvarstyti planus, kad būtų sudarytos galimybės anksčiau pasitraukti iš darbo rinkos. Skatinti jaunus darbuotojus veiksmingai dalyvauti planuojamoje finansuojamoje sistemoje, siekiant pagerinti pensijų adekvatumą.

               3.

               Imtis papildomų priemonių, siekiant užtikrinti daugiau galimybių gauti prieinamų ir kokybiškų ikimokyklinės vaikų priežiūros paslaugų.

               4.

               Stiprinti viešąsias įdarbinimo tarnybas, gerinant mokymo, pagalbos ieškantis darbo ir individualiai pritaikytų paslaugų, įskaitant užsakomųjų paslaugų, kokybę ir veiksmingumą.

               5.

               Skubiai priimti ir įgyvendinti Valstybės tarnautojų aktą, siekiant užtikrinti stabilų ir veiksmingą viešąjį administravimą ir išvengti pažeidimų. Užtikrinti tinkamą naujojo Viešųjų pirkimų akto įgyvendinimą. Spręsti akcininkų anonimiškumo klausimą. Užtikrinti teisingą ES fondų lėšų įgyvendinimą ir sustiprinti kovą su korupcija.

               6.

               Priimti reikiamus teisės aktus, siekiant sukurti skaidrią ir aiškiai apibrėžtą aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų institucijų kokybės vertinimo sistemą. Užtikrinti, kad finansavimas būtų tvarus ir susietas su kokybės vertinimo rezultatais. Sukurti privalomojo švietimo vertinimo sistemą, kuri skatintų tobulėti.

      Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. SHIARLY

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  Toliau taikomos 2012 metais pagal 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimą 2012/238/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 119, 2012 5 4, p. 47).

      (3)  OL C 212, 2011 7 19, p. 5.

      (4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

      (5)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos tarnybų perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija ir taikant bendrai sutartą metodiką.

      (6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


title: 2012/772/ES: 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos rekomendacija dėl agresyvaus mokesčių planavimo

text:
               12.12.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 338/41

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA
   2012 m. gruodžio 6 d.
   dėl agresyvaus mokesčių planavimo
   (2012/772/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               visame pasaulyje mokesčių planavimas tradiciškai laikomas teisėta praktika. Vis dėlto ilgainiui mokesčių planavimo struktūros kaip niekada ištobulėjo. Jos plėtojamos įvairiose šalyse ir teritorijose ir dėl jų apmokestinamasis pelnas realiai perkeliamas į palankią apmokestinimo tvarką taikančias valstybes. Pagrindinė aptariamos praktikos savybė yra ta, kad mokestinė prievolė mažinama visiškai teisėtomis priemonėmis, kurios vis dėlto prieštarauja teisės esmei;

               (2)

               vykdant agresyvų mokesčių planavimą mokestinė prievolė mažinama pasinaudojant mokesčių sistemos techniniais aspektais arba dviejų ar daugiau mokesčių sistemų neatitikimais. Agresyvus mokesčių planavimas gali pasireikšti daugeliu pavidalų. Jo padariniai, be kita ko, apima dvigubą atskaitą (pvz., tas pats nuostolis atskaitomas ir kilmės valstybėje, ir gyvenamosios vietos valstybėje) ir visišką neapmokestinimą (pvz., kilmės valstybėje neapmokestintos pajamos yra neapmokestinamos ir gyvenamosios vietos valstybėje);

               (3)

               nepaisant nemažų pastangų, valstybėms narėms sunku apsaugoti savo nacionalines mokesčių bazes nuo nykimo dėl agresyvaus mokesčių planavimo. Nacionalinės šios srities nuostatos dažnai nevisiškai veiksmingos, visų pirma dėl tarpvalstybinio daugelio mokesčių planavimo struktūrų aspekto ir didesnio kapitalo ir asmenų mobilumo;

               (4)

               siekiant užtikrinti geresnį vidaus rinkos veikimą, būtina paskatinti visas valstybes nares laikytis vienodo bendro požiūrio į agresyvų mokesčių planavimą, nes tai padėtų sumažinti dabartinius iškraipymus;

               (5)

               todėl būtina spręsti klausimus, susijusius su atvejais, kai mokesčių mokėtojas gauna mokestinės naudos savo mokesčių reikalus planuodamas taip, kad pajamos būtų neapmokestintos pagal jokią susijusią mokesčių jurisdikciją (visiškas neapmokestinimas). Tokia padėtis gali nulemti dirbtinius kapitalo srautus ir mokesčių mokėtojų judėjimą vidaus rinkoje ir taip trukdyti jai tinkamai veikti, taip pat skatinti valstybių narių mokesčių bazių nykimą;

               (6)

               2012 m. Komisija vykdė viešąsias konsultacijas dėl visiško neapmokestinimo vidaus rinkoje. Kadangi visų klausimų, dėl kurių buvo konsultuotasi, neįmanoma išspręsti taikant vieną bendrą sprendimą, tikslinga pirmiausia spręsti problemą, susijusią su tam tikromis dažnai naudojamomis mokesčių planavimo struktūromis, kuriose pasinaudojama dviejų ar daugiau mokesčių sistemų neatitikimais ir kurios dažnai nulemia visišką neapmokestinimą;

               (7)

               dvigubo apmokestinimo išvengimo sutartyse valstybės dažnai įsipareigoja neapmokestinti tam tikrų pajamų elementų. Nustatydamos tokią apmokestinimo tvarką, jos nebūtinai atsižvelgia į tai, ar tokius pajamų elementus apmokestina kita tos sutarties šalis, taigi ar kyla visiško neapmokestinimo rizika. Tokia rizika taip pat gali kilti, jeigu valstybės narės vienašališkai neapmokestina užsienyje gautų pajamų elementų, neatsižvelgdamos į tai, ar jie yra apmokestinami kilmės valstybėje ar ne. Šioje rekomendacijoje svarbu atsižvelgti į abu atvejus;

               (8)

               mokesčių planavimo struktūros yra kaip niekada ištobulintos ir nacionalinės teisės aktų leidėjai dažnai neturi pakankamai laiko į jas atsižvelgti, todėl specialių kovos su piktnaudžiavimu priemonių dažnai nepakanka, siekiant tinkamai reaguoti į naujoviškas agresyvaus mokesčių planavimo struktūras. Tokios struktūros gali daryti neigiamą poveikį nacionalinėms mokestinėms pajamoms ir vidaus rinkos veikimui. Todėl tikslinga rekomenduoti valstybėms narėms priimti bendrąją kovos su piktnaudžiavimu taisyklę, kuria taip pat turėtų būti išvengta sudėtingumo dėl įvairių skirtingų taisyklių taikymo. Atsižvelgiant į tai, būtina paisyti Sąjungos teise nustatytų ribų, susijusių su kovos su piktnaudžiavimu taisyklėmis;

               (9)

               siekiant užtikrinti nepriklausomą galiojančių aptariamos srities Sąjungos aktų veikimą, ši rekomendacija netaikoma Tarybos direktyvos 2009/133/EB (1), Tarybos direktyvos 2011/96/ES (2) ir Tarybos direktyvos 2003/49/EB (3) taikymo srityje. Komisija šiuo metu svarsto šių direktyvų pakeitimus, kad būtų galima įgyvendinti pagrindinius šios rekomendacijos principus,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   1.   Dalykas ir taikymo sritis
   Ši rekomendacija skirta agresyvaus mokesčių planavimo tiesioginių mokesčių srityje klausimams.
   Ji netaikoma Sąjungos aktų, kurių veikimui galėtų daryti poveikį jos sąlygos, taikymo srityje.
   2.   Sąvokų apibrėžtys
   Šioje rekomendacijoje vartojamų sąvokų apibrėžtys:
   a)   mokestis– pajamų mokestis, pelno mokestis ir, jei taikytina, kapitalo prieaugio mokestis, taip pat išskaičiuojamasis mokestis, savo pobūdžiu lygiavertis bet kuriam iš šių mokesčių;
   b)   pajamos– visi elementai, taip apibrėžiami pagal valstybės narės, kurioje šis terminas vartojamas, nacionalinę teisę ir, jei taikytina, elementai, apibrėžiami kaip kapitalo prieaugis.
   3.   Taisyklių, kurių paskirtis – išvengti dvigubo apmokestinimo, taikymo ribojimas

               3.1.

               Jeigu valstybių narių tarpusavyje arba su trečiosiomis šalimis sudarytose sutartyse dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo valstybės narės įsipareigojo neapmokestinti konkretaus pajamų elemento, jos turėtų užtikrinti, kad toks įsipareigojimas būtų taikomas tik jeigu tas pajamų elementas yra apmokestinamas kitoje tos sutarties šalyje.

               3.2.

               Kad galėtų įgyvendinti 3.1 punktą, valstybės narės raginamos į sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo įtraukti atitinkamą sąlygą. Tokia sąlyga galėtų būti išdėstyta taip:
               „Jeigu šioje Sutartyje numatyta, kad pajamų elementas yra apmokestinamas tik vienoje iš Susitariančiųjų Valstybių arba kad jis gali būti apmokestintas vienoje iš Susitariančiųjų Valstybių, kita Susitariančioji Valstybė tokio pajamų elemento negali apmokestinti tik jeigu jis yra apmokestinamas pirmojoje Susitariančiojoje Valstybėje.“
               Daugiašalių sutarčių atveju nuoroda į „kitą Susitariančiąją Valstybę“ turėtų būti pakeista nuoroda į „kitas Susitariančiąsias Valstybes“.

               3.3.

               Jeigu, siekdamos išvengti dvigubo apmokestinimo, valstybės narės taiko vienašales nacionalines taisykles ir numato netaikyti mokesčio konkrečiam pajamų elementui, kurio šaltinis yra kitoje šalyje arba teritorijoje, kurioje šis pajamų elementas nėra apmokestinamas, jos raginamos užtikrinti, kad toks pajamų elementas būtų apmokestintas.

               3.4.

               Taikant 3.1, 3.2 ir 3.3 punktus turėtų būti laikoma, kad pajamų elementas yra apmokestinamas, jeigu atitinkamoje šalyje ar teritorijoje jis yra laikomas apmokestinamu ir nėra atleistas nuo mokesčio, jam netaikoma visapusiška mokestinė lengvata ar nulinis mokesčio tarifas.

         4.   Bendroji kovos su piktnaudžiavimu taisyklė

               4.1.

               Kad pasipriešintų agresyvaus mokesčių planavimo praktikai, kuri nepatenka į specialių kovos su mokesčių vengimu taisyklių taikymo sritį, valstybės narės turėtų priimti bendrąją kovos su piktnaudžiavimu taisyklę, pritaikytą nacionaliniams ir tarpvalstybiniams atvejams Sąjungoje, taip pat atvejams, susijusiems su trečiosiomis šalimis.

               4.2.

               Kad galėtų įgyvendinti 4.1 punktą, valstybės narės raginamos į savo nacionalinės teisės aktus įtraukti atitinkamą sąlygą:
               „Į vieną ar kelias dirbtines priemones, taikomas siekiant pagrindinio tikslo – išvengti apmokestinimo ir dėl kurių gaunama mokesčio lengvata, neatsižvelgiama. Nacionalinės valdžios institucijos šias priemones mokesčių tikslais vertina atsižvelgdamos į jų ekonominį pobūdį.“

               4.3.

               4.2 punkte priemonė reiškia bet kokį sandorį, schemą, veiksmą, operaciją, susitarimą, dotaciją, sutarimą, pažadą, įsipareigojimą ar įvykį. Priemonė gali apimti daugiau nei vieną etapą ar dalį.

               4.4.

               4.2 punkte viena ar kelios priemonės yra dirbtinės, jeigu joms trūksta komercinio pagrindo. Nustatydamos, ar viena ar kelios priemonės yra dirbtinės, nacionalinės valdžios institucijos raginamos apsvarstyti, ar jos turi vieną ar daugiau šių aspektų:

                           a)

                           teisiniai atskirų priemonę sudarančių etapų požymiai neatitinka visos priemonės teisinio pobūdžio;

                           b)

                           viena ar kelios priemonės taikomos taip, kaip jos paprastai nebūtų taikomos pagal tinkama laikytiną verslo praktiką;

                           c)

                           viena ar kelios priemonės apima elementus, kurie vienas kitą kompensuoja ar panaikina;

                           d)

                           sudaromi žiedinio pobūdžio sandoriai;

                           e)

                           taikant vieną ar kelias priemones gaunama didelė mokesčių lengvata, tačiau to neparodo mokesčio mokėtojo prisiimta verslo rizika arba jo pinigų srautai;

                           f)

                           tikėtinas ikimokestinis pelnas yra nedidelis, palyginti su tikėtina mokesčių lengvata.

               4.5.

               Taikant 4.2 punktą, vienos ar kelių priemonių tikslas yra mokesčių vengimas, kai, nepaisant jokių subjektyvių mokesčio mokėtojo ketinimų, juo panaikinamas mokesčių nuostatų, kurios kitu atveju būtų taikomos, objektas, prasmė ir tikslas.

               4.6.

               Taikant 4.2 punktą, konkretus tikslas laikytinas esminiu, jeigu bet koks kitas tikslas, kuris yra ar galėtų būti priskirtas vienai ar kelioms priemonėms, atsižvelgiant į visas konkretaus atvejo aplinkybes, būtų visiškai nereikšmingas.

               4.7.

               Kad galėtų nustatyti, ar dėl vienos arba kelių priemonių gauta mokesčių lengvata, kaip nurodyta 4.2 punkte, nacionalinės valdžios institucijos raginamos palyginti mokesčio mokėtojo mokėtino mokesčio sumą, kai priemonė (-s) taikoma (-os), ir mokestį, kurį tas pats mokesčio mokėtojas mokėtų tomis pačiomis aplinkybėmis, jeigu priemonė (-ės) nebūtų taikoma (-os). Atsižvelgiant į tai, verta apsvarstyti, ar egzistuoja viena ar daugiau toliau nurodytų situacijų:

                           a)

                           suma neįtraukta į mokesčio bazę;

                           b)

                           mokesčio mokėtojui taikoma atskaita;

                           c)

                           patiriamas nuostolis mokesčių tikslais;

                           d)

                           nereikia mokėti išskaičiuojamojo mokesčio;

                           e)

                           kompensuojamas užsienyje nustatytas mokestis.

         5.   Tolesni veiksmai
   Valstybės narės Komisijai turėtų pranešti apie priemones, kurių ėmėsi, kad laikytųsi šios rekomendacijos, ir apie visus tokių priemonių pakeitimus.
   Komisija paskelbs šios rekomendacijos taikymo ataskaitą per trejus metus nuo jos priėmimo.
   6.   Adresatai
   Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 6 d.

            Komisijos vardu

         Algirdas ŠEMETA

            Komisijos narys

      (1)  OL L 310, 2009 11 25, p. 34.

      (2)  OL L 345, 2011 12 29, p. 8.

      (3)  OL L 157, 2003 6 26, p. 49.