               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 618 final

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl Liuksemburgo 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Liuksemburgo stabilumo programos
            {SWD(2022) 618 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl Liuksemburgo 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Liuksemburgo stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241
                  2
               , kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Priemonė prisideda prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kartu didindama valstybių narių ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Ji taip pat padeda stiprinti tvarią viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. 2022 m. birželio [XX] d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

               (2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011
                  3
                taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Liuksemburgas nenurodytas kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

               (3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug iš Ukrainos bėgančių žmonių. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva
                  4
               , pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą;

               (4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pateiktas per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus, arba didelę jų dalį. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

               (5)bendroji nukrypti leidžianti išlyga taikoma nuo 2020 m. kovo mėn.
                  5
                2021 m. kovo 3 d. komunikate
                  6
                Komisija išreiškė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą pratęsti 2023 m. būtų pagrįsta dėl didesnio neapibrėžtumo ir didelės neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikos karo Europoje aplinkybėmis, dėl precedento neturinčių energijos kainų šuolių ir tolesnių tiekimo grandinės sutrikimų;

               (6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. stabilumo programos išdėstyto požiūrio, šiuo metu fiskalinės politikos kryptis geriausiai vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu
                  7
               . Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų
                  8
                pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

               (7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė bendras 2023 m. fiskalinės politikos gaires, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms rengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip stiprinti politikos koordinavimą
                  9
               . Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pažymėjo, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas; tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija valstybes nares paragino atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

               (8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į šiuos aspektus, fiskalinis atsakas turi būti didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir išlaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų šuolio poveikį ir padėti apriboti antrinio poveikio infliacinį spaudimą tikslinėmis ir laikinomis priemonėmis; fiskalinė politika turi likti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie greitai kintančių aplinkybių, ir skirtis konkrečiose šalyse priklausomai nuo jų fiskalinės ir ekonominės padėties, įskaitant krizės poveikį joms ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą į jas;

               (9)2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Liuksemburgas Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Liuksemburgo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo
                  10
               . Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Liuksemburgas patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

               (10)2022 m. balandžio 29 d. Liuksemburgas pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnį pateikė 2022 m. nacionalinę reformų programą ir 2022 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Liuksemburgo du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

               (11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Liuksemburgo ataskaitą
                  11
               . Joje įvertinta pažanga, Liuksemburgo padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jam skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Liuksemburgas įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta Liuksemburgo pažanga, padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

               (12)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Liuksemburgui, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji Liuksemburgui taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Liuksemburgo valdžios sektoriaus balansas pagerėjo nuo 3,4 % BVP deficito 2020 m. iki 0,9 % pertekliaus 2021 m. Liuksemburgo fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažėjo nuo 2,4 % BVP 2020 m. iki 0,7 % 2021 m. Priemonės, kurių Liuksemburgas ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, valdžios sektoriaus skola 2021 m. siekė 24,4 % BVP;

               (13)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra atsargus 2022 m. ir realistiškas vėlesniais metais. 2022 m. stabilumo programoje numatoma, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 1,4 %, o 2023 m. – 2,9 %. Tuo tarpu Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 2,2 %, o 2023 m. – 2,7 %. 0,8 procentinio punkto skirtumą 2022 m. daugiausia lemia didesni lūkesčiai dėl investicijų ir teigiamas grynojo eksporto poveikis realiojo BVP augimui pagal Komisijos prognozę. 2022 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad 2022 m. nominalusis balansas sumažės iki 0,7 % BVP deficito, o 2023 m. – iki 0,4 % BVP deficito. Šis sumažėjimas 2022 m. daugiausia rodo didesnes išlaidas atlygiui darbuotojams, investicijoms ir socialinėms išmokoms, o pajamų srityje numatoma, kad einamieji pajamų ir turto mokesčiai mažės. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. padidės iki 25,4 %, o 2023 m. toliau didės iki 25,8 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje 2022 m. numatomas 0,1 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, o 2023 m. – 0,1 % BVP perteklius. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 24,7 % 2022 m. ir 25,1 % 2023 m.

               Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 2,6 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Liuksemburgo ekonomikos augimą, poveikio;

               (14)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, taigi numatoma, kad laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažės nuo 0,7 % BVP 2021 m. iki 0,1 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį daro priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ekonominiu ir socialiniu energijos kainų kilimo poveikiu; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad jos sudaro 0,8 % BVP 2022 m. ir 0,2 % BVP 2023 m.
                  12
                Šias priemones daugiausia sudaro energijos mokesčių kreditas, socialiniai pervedimai mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimas ir subsidijos gamybai. Paskelbta, kad šios priemonės daugiausia laikinos. Vis dėlto, jei energijos kainos aukštos liks ir 2023 m., kai kurių iš šių priemonių galiojimas galėtų būti tęsiamas. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma 2022 m. visuotinai mažinami akcizai degalams, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitą taip pat veikia išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims, kurios pagal Komisijos 2022 m. pavasario prognozę 2022 ir 2023 m. turėtų atitinkamai sudaryti 0,1 % ir 0,2 % BVP
                  13
               ;

               (15)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Liuksemburgui
                  14
                2022 m. vykdyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji Liuksemburgui taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu ir tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

               (16)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Liuksemburgo 2022 m. stabilumo programoje pateikta informacija, numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (-1,3 % BVP) bus remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba
                  15
               . Liuksemburgas planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodamas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų nesikeisti. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto
                  16
               . Todėl Liuksemburgas planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,2 procentinio punkto. Šis didelis skatinamasis poveikis apima papildomą poveikį tų priemonių, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų padidėjimo poveikį (0,5 % BVP), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP), o prie grynųjų einamųjų išlaidų augimo taip pat turėtų prisidėti ir didesnis atlygis darbuotojams bei socialiniai pervedimai (0,3 % BVP);

               (17)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus +0,5 % BVP
                  17
               . Numatoma, kad Liuksemburgas 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,1 % BVP
                  18
               . Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,5 procentinio punkto. Čia įtrauktas 0,3 % BVP poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į padidėjusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas;

               (18)2022 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 0,3 % BVP 2024 m. ir iki 0,2 % BVP iki 2025 m. Taigi planuojama, kad valdžios sektoriaus balansas programos laikotarpiu liks mažesnis negu 3 % BVP. Šiose projekcijose daroma prielaida, kad pajamos ir stabilios išlaidos, išreikštos BVP procentine dalimi, šiek tiek didesnės. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iki 2025 m. padidės, konkrečiai, iki 26,2 % 2024 m., o 2025 m. stabilizuosis ir liks 26,2 %. Remiantis Komisijos analize, skolos tvarumo rizika vidutiniu laikotarpiu atrodo maža;

               (19)COVID-19 krizė turėjo mažesnį poveikį valstybės finansams nei kitose valstybėse narėse, ir tikimasi, kad 2022 m. atitinkami rodikliai pagerės. Tačiau demografinių tendencijų poveikis valdžios sektoriaus išlaidoms ateinančiais dešimtmečiais didės. Visų pirma taip yra todėl, kad numatoma, kad dėl senėjančios visuomenės ir sulėtėjusių grynųjų migracijos srautų pensininkų skaičius vienam darbuotojui nuolat didės. Pagal nesikeičiančios politikos scenarijų iki 2070 m. Liuksemburgas susidurs su vienu iš didžiausių ES pensijų išlaidų, išreikštų BVP dalimi, padidėjimu. Dėl to pensijų išlaidos sudarytų apie 18 % BVP (palyginti su 9 % 2019 m.) ir būtų vienos didžiausių ES. Taip pat dėl to labai padidės valdžios sektoriaus skola ir kils pavojus valstybės finansų tvarumui. Faktinio pensinio amžiaus didinimas turėtų naudingiausią makroekonominį poveikį, nes šis veiksnys turi didžiausią potencialą sumažinti išlaidas pensijoms. Be to, didesnis dirbančių vyresnio amžiaus darbuotojų skaičius taip pat prisidėtų prie ekonomikos augimo. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nenagrinėjamas nei ilgalaikis pensijų sistemos tvarumas, nei neigiamas ankstyvo išėjimo į pensiją sistemų ir finansinių paskatų anksti pasitraukti iš darbo rinkos poveikis, o tai paaiškina žemą vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygį. Anksti pradėjus reformas, kuriomis siekiama apriboti ankstyvo išėjimo į pensiją sistemas ir pakeisti vyresnio amžiaus darbuotojų pasirinkimą, kad jie ilgiau liktų dirbti, jas būtų galima įgyvendinti palaipsniui ir padidinti kartų tarpusavio teisingumą;

               (20)kova su agresyviu mokesčių planavimu ES yra labai svarbi siekiant: i) užkirsti kelią konkurencijos tarp įmonių iškraipymui; ii) užtikrinti vienodas sąlygas mokesčių mokėtojams ir iii) apsaugoti valstybės finansus. Liuksemburgas yra maža, atvira ekonomika, turinti didelį integruotą finansų sektorių, ir tai iš esmės paaiškina didelius finansinius srautus. Tačiau šie dideli finansiniai srautai taip pat rodo didelį užsienio kontroliuojamų bendrovių, dalyvaujančių grupės vidaus finansavimo ir iždo veikloje, buvimą šalyje. Ypač didelį susirūpinimą kelia tai, kad nėra išskaičiuojamųjų mokesčių arba lygiaverčių priemonių, taikomų palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams į mažų arba nulinio tarifo mokesčių jurisdikcijų šalis, išskyrus šalis, įtrauktas į ES nebendradarbiaujančių jurisdikcijų sąrašą
                  19
               . Liuksemburge įsisteigusių bendrovių palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai į ES nepriklausančių jurisdikcijų šalis galėtų būti mažai apmokestinami arba visai neapmokestinami, jei šie mokėjimai gavėjo jurisdikcijoje nėra apmokestinami arba apmokestinami mažu tarifu. Liuksemburgas ėmėsi tam tikrų kovos su agresyviu mokesčių planavimu veiksmų. Tačiau iki šiol priemonės buvo ribotos ir nepakankamos mokesčių sistemos mokėjimų į užsienį problemai spręsti, o tuo galėtų pasinaudoti tarptautinės įmonės agresyviam mokesčių planavimui vykdyti;

               (21)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Liuksemburgui skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jam skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Visų pirma šie uždaviniai susiję su sveikatos sistemos atsparumu, įtrauktimi į darbo rinką ir investicijomis į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, taip pat su įperkamo būsto trūkumu ir kovos su pinigų plovimu sistemos instituciniu atsparumu. Į planą įtrauktos priemonės, kuriomis siekiama padidinti įperkamo būsto pasiūlą visuomenei. Į planą taip pat įtrauktos investicijos į atsinaujinančiosios energijos gamybą ir darnųjį transportą, padedant palaipsniui mažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Skaitmeninės viešosios paslaugos ir didelis viešasis kvantinių ryšių technologijų mokslinių tyrimų ir inovacijų projektas paskatintų verslo investicijas ir padidintų našumo augimą vidutiniu laikotarpiu. Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu srityje į planą įtrauktos įvairios priemonės, kuriomis siekiama didinti skaidrumą ir stiprinti finansinių paslaugų teikėjų priežiūros sistemą. Plane nustatyta įgūdžių strategija ir mokymo programos, įskaitant specialų vyresnio amžiaus darbuotojams skirtą tikslą, turėtų padėti didinti įtrauktį į darbo rinką;

               (22)tikimasi, kad Liuksemburgo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas prisidės prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Liuksemburge remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 61 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 32 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Liuksemburgui greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jo atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

               (23)Liuksemburgas dar nepateikė partnerystės sutarties ir kitų sanglaudos politikos programavimo dokumentų
                  20
               . Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Liuksemburgas programuodamas 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jam skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

               (24)be ekonominių ir socialinių problemų, į kurias atsižvelgta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane, Liuksemburgas susiduria su papildomomis problemomis, visų pirma susijusiomis su didėjančia nelygybe švietimo sistemoje. Liuksemburgo švietimo sistemoje naudojamos trys kalbos (liuksemburgiečių, vokiečių ir prancūzų), taip pat yra daug mokinių iš skirtingų socialinių ir ekonominių sluoksnių bei kalbinės aplinkos. Tarptautinių testų rezultatai rodo, kad mokinių pagrindiniai įgūdžiai yra prastesni už ES vidurkį ir yra glaudžiai susiję su mokinių socialine ir ekonomine padėtimi bei kalbine aplinka. Remiantis 2018 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos atlikta Tarptautinio moksleivių vertinimo programos apklausa, Liuksemburge užfiksuotas vienas didžiausių ES skaitymo balų skirtumų tarp palankias sąlygas turinčių ir tokių sąlygų neturinčių mokinių. Nelygybę didina daugiakalbis mokymas ir tai, kad mokiniai anksti skirstomi į skirtingus srautus. Švietimo sistema nesuteikia visiems mokiniams pakankamų daugiakalbių ir pagrindinių įgūdžių, kad jie atitiktų šalies darbo rinkos poreikius. Individuali pagalba mokiniams padėtų išnaudoti visas vystymosi galimybes ir užtikrinti bendrą visų mokinių įtrauktį. Atsižvelgiant į 2020 m. nacionalinio mokyklų kokybės stebėjimo centro išvadas, dar yra galimybių gerinti švietimo sistemos valdymą, toliau plėtojant vertinimo priemones ir išmatuojamus tikslus, skatinančius tiek formaliojo, tiek neformaliojo švietimo sistemos kokybę ir lygias galimybes;

               (25)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

               (26)Liuksemburgo energetikos sistemai būdinga didelė importo priklausomybė nuo iškastinio kuro. Remiantis 2020 m. duomenimis, Liuksemburgas yra didžiausias grynasis energijos importuotojas ES, palyginti su gyventojų skaičiumi. Jis beveik visiškai priklausomas nuo pirminės energijos importo – priklausomybės lygis siekia 92,5 %. Pagrindiniai energijos šaltiniai tebėra nafta ir dujos; nafta sudaro 68,5 % suvartojamos energijos, o dujos – 17,8 %. Liuksemburgas iš Rusijos neimportuoja naftos, o ES vidurkis sudaro 26 % žalios naftos importo. Tačiau Rusija tebėra palyginti svarbus dujų importo šaltinis, nes ji tiekia 27 % Liuksemburgo gamtinių dujų importo, nors tai yra mažiau nei ES vidurkis (44 %)
                  21
               . Liuksemburgas savo dujų tinklą sujungė su Belgijos tinklu į vieną platformą. Nors trumpuoju laikotarpiu didelių kliūčių nėra, pereinant prie atsinaujinančiųjų išteklių energetikos reikės papildomų investicijų, visų pirma tinklui stiprinti ir atnaujinti. Pramonės dujų paklausa pastaraisiais metais nesikeitė, o komercinio sektoriaus dujų paklausa nuosaikiai augo. Didžiausią dujų suvartojimo augimą lėmė padidėjęs dujų suvartojimas gyvenamajame sektoriuje. Liuksemburgas turi spręsti nepakankamos būsto pasiūlos problemą ir kartu pasiekti savo energetikos ir klimato tikslus. Taip pat reikia renovuoti esamą pastatų ūkį. Gyvenamųjų pastatų ir renovacijos sektorius su 20,8 % bendro energijos taupymo potencialu (GWh) yra antras pagal dydį suminio energijos taupymo iki 2030 m. potencialo šaltinis. Liuksemburgas padidino savo atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį nuo 5 % 2015 m. iki 12 % 2020 m. Nepaisant to, šalis vis dar yra viena iš valstybių narių, kurios dalis yra mažiausia. Liuksemburgui reikia imtis ryžtingų veiksmų, kad pasiektų savo 2030 m. energetikos tikslus – 25 % energijos gauti iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir sumažinti galutinį energijos suvartojimą 40–44 %, palyginti su 2007 m. Šiuo atžvilgiu pagrindinis vaidmuo teks savivaldybėms. Kelių eismo spūstys neigiamai veikia ekonomiką ir aplinkos tvarumą, o transportui tenka didelė naftos suvartojimo dalis ir 59 % viso išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, palyginti su 2019 m. ES vidurkiu (24 %). Priemonės, kuriomis siekiama veiksmingesnio ir darnesnio transporto, gali iš esmės padėti sumažinti priklausomybę nuo naftos. Tai atsispindi Liuksemburgo nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane, kuriame 2030 m. numatyta 40 % elektrinių ir įkraunamų transporto priemonių. Liuksemburgas užsibrėžė tikslą iki 2050 m. užtikrinti neutralų poveikį klimatui. Kad Liuksemburgas pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir energijos vartojimo efektyvumą;

               (27)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir atsisakant iškastinio kuro kai kuriuose sektoriuose atsiras didelių restruktūrizavimo išlaidų, Liuksemburgas, įgyvendindamas sanglaudos politiką, gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu, kad sumažintų socialinį ir ekonominį pertvarkos poveikį. Be to, siekdamas pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Liuksemburgas gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

               (28)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  22
                atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (29)atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis veiksmų rekomendacijai dėl euro zonos ekonominės politikos įgyvendinti. Liuksemburgo atveju tai konkrečiai atspindėta toliau išdėstytose 1, 2 ir 3 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Liuksemburgui 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

               1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę. Didinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą, visų pirma ribojant ankstyvą išėjimą į pensiją ir didinant vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygį. Imtis veiksmų, kad būtų veiksmingai kovojama su agresyviu mokesčių planavimu, be kita ko, užtikrinant pakankamą palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimų į nulinio tarifo ir mažų mokesčių jurisdikcijų šalis, apmokestinimą.

               2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Pateikti 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentus, kad būtų galima baigti derybas su Komisija ir paskui pradėti juos įgyvendinti.

               3.Mažinti nelygybės poveikį mokinių rezultatams ir skatinti lygias visų švietimo sistemos mokinių galimybes.

               4.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro spartinant atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrą, diegiant elektros energijos perdavimo pajėgumus ir investuojant į energijos vartojimo efektyvumą tiek gyvenamųjų būstų, tiek negyvenamųjų pastatų sektoriuose. Padėti savivaldybėms parengti išsamius vietos planus atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrai, įskaitant vėjo energijos ir fotovoltines technologijas, ir centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemoms. Toliau skatinti transporto elektrifikavimą ir investuoti į viešojo transporto tinklus ir infrastruktūrą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas / Pirmininkė

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

                     (3)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo, OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (4)

                        2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga, OL L 71, 2022 3 4, p. 1.

                     (5)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo,
                     Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Šioje rekomendacijoje pateikti fiskalinės politikos krypties ir jos sudedamųjų dalių įverčiai yra Komisijos įverčiai, pagrįsti prielaidomis, kuriomis grindžiama Komisijos 2022 m. pavasario prognozė. Komisijos vidutinio laikotarpio potencialaus augimo įverčiai neapima teigiamo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų ekonomikos augimą, poveikio.

                     (8)

                        Nefinansuojama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų dotacijomis.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „2023 m. fiskalinės politikos gairės“, Briuselis, 2022 3 2, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Liuksemburgo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (ST 10155/2021).

                     (11)

                        SWD(2022) 618 final.

                     (12)

                        Šie skaičiai rodo tų priemonių, kurių imtasi nuo 2021 m. rudens, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, metinių biudžeto išlaidų lygį.

                     (13)

                        Daroma prielaida, kad iki 2022 m. pabaigos bendras iš Ukrainos į ES perkeltų asmenų skaičius palaipsniui pasieks 6 mln., o jų geografinis pasiskirstymas apskaičiuotas remiantis esamos diasporos dydžiu, santykiniu priimančiosios valstybės narės gyventojų skaičiumi ir faktiniu iš Ukrainos perkeltų asmenų pasiskirstymu ES 2022 m. kovo mėn. Biudžeto išlaidų vienam asmeniui įverčiai yra grindžiami Komisijos Jungtinio tyrimų centro parengtu mikromodeliavimo modeliu „Euromod“ ir apskaičiuoti atsižvelgiant tiek į piniginius pervedimus, į kuriuos asmenys gali turėti teisę, tiek į išmokas natūra, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros srityse.

                     (14)

                        2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Liuksemburgo stabilumo programos, OL C 304, 2021 7 29, p. 73.

                     (15)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (16)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

                     (17)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (18)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,2 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

                     (19)

                        2022 m. vasario 24 d. Tarybos išvados dėl peržiūrėto mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašo, OL C 103/01, 2022 2 3, p. 1.

                     (20)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės. OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

                     (21)

                        Eurostatas (2020), Rusijos importo dalis, palyginti su visu gamtinių dujų ir žalios naftos importu. Apskaičiuojant bendrą ES 27 valstybių narių importą remiamasi importo iš ne ES 27 šalių duomenimis. Liuksemburgo atveju bendras importas apima ES vidaus prekybą.

                     (22)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 619 final

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl Latvijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Latvijos stabilumo programos
            {SWD(2022) 619 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl Latvijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Latvijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241
                  2
               , kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Priemonė prisideda prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kartu didindama valstybių narių ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Ji taip pat padeda stiprinti tvarią viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. 2022 m. birželio [XX] d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, [atnaujintas] pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

               (2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Latvija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą
                  3
               . Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

               (3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva
                  4
               , pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą;

               (4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pateiktas per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus, arba didelę jų dalį. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

               (5)nuo 2020 m. kovo mėn. taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga
                  5
               . 2021 m. kovo 3 d. komunikate
                  6
                Komisija taip pat išdėstė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą pratęsti 2023 m. būtų pagrįsta dėl didesnio neapibrėžtumo ir didelės neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikos karo Europoje aplinkybėmis, dėl precedento neturinčių energijos kainų šuolių ir tolesnių tiekimo grandinės sutrikimų;

               (6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. stabilumo programos pateikto požiūrio, fiskalinės politikos kryptį šiuo metu geriausia vertinti kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės negrąžintina parama (dotacijomis) ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytį, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu
                  7
               . Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų
                  8
                pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

               (7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą
                  9
                ir jame pateikė plataus pobūdžio 2023 m. fiskalinės politikos gairių, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pažymėjo, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas; tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija valstybes nares paragino atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

               (8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į šiuos aspektus, fiskalinis atsakas turi būti didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir išlaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų šuolio poveikį ir padėti apriboti antrinio poveikio infliacinį spaudimą tikslinėmis ir laikinomis priemonėmis; fiskalinė politika turi likti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie greitai kintančių aplinkybių, ir skirtis konkrečiose šalyse priklausomai nuo jų fiskalinės ir ekonominės padėties, įskaitant krizės poveikį joms ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą į jas;

               (9)2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Latvija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Latvijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo
                  10
               . Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Latvija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

               (10)laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnyje nustatyto termino, 2022 m. balandžio 22 d. Latvija pateikė 2022 m. nacionalinę reformų programą, o 2022 m. balandžio 26 d. – 2022 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Latvijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

               (11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Latvijos ataskaitą
                  11
               . Joje įvertinta pažanga, Latvijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Latvija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta pažanga, Latvijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

               (12)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptarta Latvijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Laikydamasi 2022 m. kovo 2 d. komunikato, 2022 m. pavasarį Komisija nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų ir 2022 m. rudenį iš naujo įvertins pasiūlymo pradėti perviršinio deficito procedūras tikslingumą;

               (13)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Latvijai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji Latvijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Latvijos valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 4,5 % BVP 2020 m. iki 7,3 % 2021 m. Latvijos fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis padidėjo nuo 2,8 % BVP 2020 m. iki 5,2 % 2021 m. Priemonės, kurių Latvija ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. 2020 ir 2021 m. Vyriausybės priimtos diskrecinės biudžeto priemonės daugiausia buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių. Vis dėlto tam tikros diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020–2021 m. laikotarpiu, nebuvo laikinos ir joms nebuvo kompensacinių priemonių; jas iš esmės sudarė socialinio draudimo įmokų tarifo sumažinimas, gyventojų pajamų mokesčiu neapmokestinamos sumos padidinimas, medicinos darbuotojų ir mokytojų atlyginimų ir minimalių socialinių išmokų padidinimas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. valdžios sektoriaus skola sudarė 44,8 % BVP;

               (14)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2022 m. yra realistiškas, o vėliau – atsargus. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 2,1 %, o 2023 m. – 2,5 %. Palyginti su stabilumo programa, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. realiojo BVP augimas bus panašus, t. y. 2,0 %, o 2023 m. augimas bus šiek tiek didesnis, t. y. 2,9 %, daugiausia dėl geresnės privataus vartojimo ir eksporto perspektyvos. 2022 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad 2022 m. nominalusis deficitas sumažės iki 6,5 % BVP, o 2023 m. – iki 2,8 %. Didelis 2022 m. deficitas daugiausia yra susijęs su 2022 m. biudžete numatytomis priemonėmis, konkrečiai, gyventojų pajamų mokesčiu neapmokestinamos sumos padidinimu, dideliu investicijų paketu ir sveikatos priežiūros, vidaus reikalų ir švietimo sektorių darbuotojų atlyginimų padidinimu. Be to, dėl didelės Vyriausybės paramos namų ūkiams ir įmonėms siekiant sumažinti kylančių energijos kainų poveikį, taip pat dėl numatomo lėtesnio mokestinių pajamų augimo, kurį lemia neigiamas Rusijos invazijos į Ukrainą poveikis ekonomikai, deficitas išliks padidėjęs, nors, palyginti su 2021 m., 2022 m. COVID-19 parama ekonomikai yra daug mažesnė. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. padidės iki 45,7 %, o 2023 m. sumažės iki 45,2 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas atitinkamai sudarys 7,2 % BVP ir 3,0 % BVP.  Šios procentinės dalys viršija 2022 m. stabilumo programoje numatomą deficitą daugiausia dėl į Komisijos prognozę įtrauktų papildomų politikos priemonių, konkrečiai, nacionalinių energijos tiekimo saugumo rezervų sukūrimo, remiantis paskutiniais Energetikos įstatymo pakeitimais (2022 m. numatomas fiskalinis poveikis – 0,6 % BVP). Paskelbimas apie rezervų kūrimą yra patikimas, tačiau rengiant stabilumo programą apie jį dar nebuvo žinoma. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP – 47,0 % 2022 m. ir 46,5 % 2023 m., t. y. viršija stabilumo programos projekciją. Skirtumą lemia aukštesnė deficito projekcija ir mažesnis numatomas nominalusis BVP.

               Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 2,3 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Latvijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (15)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, taigi numatoma, kad laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažės nuo 5,2 % BVP 2021 m. iki 0,8 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį daro priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ekonominiu ir socialiniu energijos kainų kilimo poveikiu; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad jos sudaro 0,9 % BVP 2022 m., ir numatoma, kad 2023 m. šios priemonės nebebus taikomos
                  12
               . Šios priemonės iš esmės apima viršutinių energijos kainų ribų nustatymą namų ūkiams ir verslininkams, visišką tam tikrų elektros energijos tarifo elementų dalių apmokėjimą valstybės lėšomis, taip pat paramą tam tikroms socialinėms grupėms ir skurdesniems namų ūkiams. Paskelbta, kad šios priemonės yra laikinos. Vis dėlto, jei energijos kainos aukštos liks ir 2023 m., kai kurių iš šių priemonių galiojimas galėtų būti tęsiamas. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma bendrosios viršutinės energijos kainų ribos, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidos, kurios, kaip numatoma Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje, 2022 m. sudarys 0,3 % BVP, o 2023 m. – 0,5 % BVP
                  13
               , taip pat 0,1 % BVP 2022 m. ir 0,3 % BVP 2023 m. didėjančios gynybos išlaidos;

               (16)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Latvijai
                  14
                2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Taryba taip pat rekomendavo Latvijai kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą. Ji Latvijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu ir tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

               (17)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Latvijos 2022 m. stabilumo programoje pateikta informacija numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (−3,3 % BVP) išliks remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba
                  15
               . Latvija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 0,8 % BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto
                  16
               . Todėl Latvija planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,5 procentinio punkto. Šis reikšmingas skatinamasis poveikis apima papildomą priemonių, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, poveikį (0,8 % BVP), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,3 % BVP). 2022 m. Latvija iš esmės kontroliuoja nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą, nes 2022 m. nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų reikšmingą skatinamąjį poveikį daugiausia lemia priemonės, skirtos ekonominiam ir socialiniam energijos kainų kilimo poveikiui mažinti, taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidos;

               (18)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus +3,2 % BVP
                  17
               . Numatoma, kad Latvija 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų padidėti 0,9 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,8 procentinio punkto
                  18
               . Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 2,7 procentinio punkto. Čia įtrauktas poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į pakilusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas (0,9 % BVP) ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo papildomos išlaidos (0,1 % BVP);

               (19)2022 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 2,3 % 2024 m. ir 1,7 % iki 2025 m. Taigi planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. Projekcijose daroma prielaida, kad paramos programos nebebus vykdomos ir stipriai išaugs mokestinės pajamos. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iki 2025 m. sumažės, konkrečiai, iki 44,5 % 2024 m. ir iki 43,4 % 2025 m. Remiantis Komisijos analize, skolos tvarumo rizika vidutiniu laikotarpiu atrodo maža;

               (20)Latvijos mokestinės pajamos, išreikštos BVP dalimi, yra gerokai mažesnės už ES vidurkį, todėl viešosioms paslaugoms skiriamas finansavimas yra ribotas. Latvijoje iš pelno mokesčių gaunamos pajamos yra mažiausios ES (2020 m. – 0,7 % BVP), o iš nekilnojamojo turto mokesčių gaunamos pajamos – 1,0 % BVP, palyginti su 2,3 % BVP ES vidurkiu. Be to, nors vidutinį darbo užmokestį gaunančio asmens mokesčių pleištas beveik atitinka ES vidurkį, netiesioginis darbo jėgos mokesčių tarifas yra vienas mažiausių ES, taigi matyti, kad yra galimybių didinti pajamas iš darbo jėgos apmokestinimo geriau surenkant mokesčius ir didinant progresyvumą. Latvijos viešosios išlaidos sveikatos priežiūrai ir socialinei apsaugai, palyginti su ES vidurkiu, yra ypač mažos, o tai trukdo laiku ir vienodomis sąlygomis gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir tinkamą socialinę paramą. Todėl Latvijoje pajamų nelygybė yra viena didžiausių, socialinių pervedimų poveikis skurdo mažinimui mažiausias ir sveikatos rezultatai blogiausi ES. Nors pastaruoju metu ir padidintos, minimalios pajamos, minimalios pensijos ir invalidumo išmokos nesiekia skurdo ribos. Ribotos pažeidžiamų grupių galimybės gauti socialinę paramą ir paslaugas ir prasta jų kokybė dar labiau mažina socialinę įtrauktį. Ilgalaikės priežiūros sistema yra nepakankamai išvystyta, o priežiūros namuose ir bendruomeninių paslaugų teikiama nepakankamai. Socialinių būstų yra mažai ir dažnai jie nesuteikia tinkamų gyvenimo sąlygų. Be to, socialinė parama įvairiose savivaldybėse skiriasi ir dažnai nėra pakankamai tikslinė. Siekiant padidinti mokestines pajamas reikia geriau išnaudoti galimybes padidinti nekilnojamojo turto ir kapitalo apmokestinimą bei padidinti pajamų apmokestinimo progresyvumą, nes šie šaltiniai, palyginti su ES vidurkiu, vis dar nepakankamai išnaudojami. Be to, siekiant mažinti šešėlinę ekonomiką turėtų būti dedama daugiau pastangų, nei numatyta vykdant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytas priemones;

               (21)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Latvijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Konkrečiai, Latvijos plane numatytos priemonės, kuriomis įvairiu mastu sprendžiami visi šeši plataus masto uždaviniai – fiskaliniai, žmogiškojo kapitalo, viešojo administravimo, našumo ir skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos. Į planą įtrauktos reformos, susijusios su aukštojo mokslo įstaigų valdymu ir finansavimu, išsamios žmogiškųjų išteklių strategijos sveikatos priežiūros srityje įgyvendinimu ir minimalių pajamų išmokų indeksavimo įvedimu. Didelės investicijos apima transporto žalinimą Rygos teritorijoje įsigyjant netaršias viešąsias transporto priemones ir privačių bei viešųjų pastatų ir įmonių energinę renovaciją. Taip pat planuojamos didelės investicijos regioninei plėtrai skatinti: mokyklų, pramonės parkų ir įperkamų būstų statybai ir ligoninių modernizavimui. Tikimasi, kad šios priemonės tvariai padidins ekonomikos augimo potencialą;

               (22)tikimasi, kad Latvijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas prisidės prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Latvijoje remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 37,6 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 21 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Latvijai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jos atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

               (23)Latvija dar oficialiai nepateikė partnerystės sutarties ir kitų sanglaudos politikos programavimo dokumentų
                  19
               . Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Latvija programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

               (24)be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, Latvijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, be kita ko, susijusių su galimybėmis gauti bankų kreditų. Pastarąjį dešimtmetį kreditų srautas privačiajam sektoriui dažniausiai buvo neigiamas. 2016 m. jis tapo teigiamas, tačiau kredito augimo tempas vis dar buvo mažesnis už BVP augimo tempą. 2020 m. privačiojo sektoriaus skola sudarė 66,5 % BVP, palyginti su 78,3 % BVP prieš penkerius metus. Ypač sunku gauti kreditą mažosioms ir vidutinėms įmonėms iš dalies dėl jų didesnės kredito rizikos, be to, jos patiria palyginti dideles kredito išlaidas ir turi sutvarkyti daug dokumentų. Taip pat dėl įkeičiamo turto menko likvidumo ypač sunku gauti kreditą už Rygos regiono ribų. Tai yra didelė kliūtis tiek hipotekiniam skolinimui, tiek skolinimui įmonėms. Be to, vartotojų žaliųjų technologijų finansavimas galėtų būti įperkamesnis naudojant pigesnius ir ilgesnio laikotarpio kredito produktus. Politikos pastangos daugiausia nukreiptos skolinimui remti derinant jas su viešosiomis dotacijomis. Tačiau dėl to valdžios sektoriaus biudžetas patiria didelių išlaidų, todėl tai nėra tvarus skolinimo skatinimo būdas. Norint sumažinti kredito pasiūlos suvaržymus, reikia apskritai pagerinti verslo aplinkos skaidrumą ir pasitikėjimą ja, be kita ko, mažinti šešėlinę ekonomiką. Be to, yra galimybių padidinti paskolų susigrąžinimo normas – tai sumažintų bankų išlaidas, susijusias su neveiksniomis paskolomis. Susigrąžinti daugiau paskolų galėtų padėti veiksmingesnė teisinė sistema. Tikslinės paskolų ir garantijų sistemos galėtų padėti sumažinti bankams kylančią likvidumo riziką, kai jie priima užstatą palyginti nelikvidžiose rinkose. Viešosios skolinimo sistemos strategiškai svarbioms investicijoms, pavyzdžiui, žaliajai pertvarkai ir regioninei plėtrai, galėtų padidinti veiksmingą konkurenciją bankų rinkoje arba užpildyti rinkos spragą, kai bankų finansavimas yra per brangus arba jo nėra. Be to, valstybės garantijų ir skolinimo sistemos, palyginti su dotacijų sistemomis, yra daug ekonomiškesnis būdas remti privatų skolinimąsi. Be kliūčių gauti bankų finansavimą, nepakankamai išvystyta Latvijos alternatyvių finansavimo šaltinių rinka, kuri galėtų suteikti daugiau galimybių gauti finansavimą įmonėms;

               (25)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

               (26)remiantis 2020 m. duomenimis, maždaug pusę Latvijos energijos rūšių derinio sudaro naftos produktai (33,8 %) ir gamtinės dujos (21,6 %), o likusią dalį daugiausia sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija (44,1 %). Iš Rusijos Latvija importavo visas reikiamas gamtines dujas (priklausomybė nuo Rusijos tiekiamų dujų yra didesnė už ES vidurkį (44 %)), be to, Rusija yra pagrindinis Latvijos importuojamų naftos produktų (20 %) šaltinis (tai iš esmės atitinka ES priklausomybės nuo naftos importo iš Rusijos vidurkį, kuris sudaro 26 %)
                  20
               .  Latvijos priklausomybę nuo Rusijos dujų tiekimo gerokai sumažina jos dujotiekių jungtis su Lietuva, kuri suteikia Latvijai prieigą prie Klaipėdos suskystintų gamtinių dujų terminalo. Be to, Latvija yra sujungta su Estija ir Suomija, todėl šios keturios šalys priklauso tai pačiai gamtinių dujų rinkai. Latvijoje esanti saugykla leidžia sušvelninti sezoninius pasiūlos ir paklausos skirtumus ir joje kaupiamas Baltijos šalių rinkoms skirtas tiekimo saugumo rezervas. Investicijas į naują su dujomis susijusią infrastruktūrą ir tinklus rekomenduotina, kai įmanoma, parengti ateities iššūkiams siekiant užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro. Vis dėlto politikos prioritetu turėtų išlikti šiuo metu vykstančio sinchronizavimo su ES žemyniniu elektros energijos tinklu užbaigimas, jungčių su kaimyninėmis valstybėmis narėmis pakankamų pajėgumų užtikrinimas ir tolesnis bendrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų vykdymas. Norint ne tik pagerinti dujų infrastruktūrą, kuria siekiama užtikrinti alternatyvius tiekimo šaltinius, bet ir sumažinti energetinę priklausomybę nuo Rusijos, reikia, kad Latvija paspartintų atsinaujinančiųjų išteklių naudojimą ir didintų energijos vartojimo efektyvumą, visų pirma statybos ir transporto sektoriuose. Latvijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas privačioms investicijoms į sausumos vėjo energiją. Paspartinti investicijas į sausumos vėjo energiją galėtų padėti neseniai Vyriausybės paskelbtas ankstesnis, nei planuota, tų priemonių įgyvendinimas. Tačiau norint padidinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį taip pat reikėtų, kad Latvija išnagrinėtų jūros vėjo energijos naudojimo galimybes. Reikėtų sustiprinti energijos vartojimo efektyvumo priemones, įskaitant esminę renovaciją, visų pirma pastatų, transporto ir pramonės sektoriuose. Siekdama įvairinti energijos rūšių derinį, Latvija, bendradarbiaudama su kaimyninėmis valstybėmis narėmis, svarsto galimybę investuoti į branduolinę energiją. Kad Latvija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti atsinaujinančiosios energijos išteklių naudojimą bei energijos vartojimo efektyvumą;

               (27)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Latvija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Latvija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

               (28)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  21
                visų pirma atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (29)atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis veiksmų rekomendacijai dėl euro zonos ekonominės politikos įgyvendinti. Latvijos atveju tai konkrečiai atspindėta toliau išdėstytose 1, 2 ir 3 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Latvijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

               1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę. Išplėsti, be kita ko, nekilnojamojo turto bei kapitalo, apmokestinimą ir padidinti sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos adekvatumą, kad būtų sumažinta nelygybė.

               2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Pateikti 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentus, kad būtų galima baigti derybas su Komisija ir paskui pradėti juos įgyvendinti.

               3.Gerinti mažųjų ir vidutinių įmonių galimybes gauti finansavimą taikant viešąsias skolinimo ir garantijų sistemas, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas strateginės svarbos investicijoms, visų pirma į žaliąją pertvarką ir regioninę plėtrą.

               4.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įvairinti iškastinio kuro importą spartinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, užtikrinant pakankamus tinklų jungčių pajėgumus, įvairinant energijos tiekimą ir maršrutus ir mažinant bendrą energijos suvartojimą plataus užmojo energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas / Pirmininkė

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

                     (3)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

                     (4)

                        2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga (OL L 71, 2022 3 4, p. 1).

                     (5)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Šioje rekomendacijoje pateikiami fiskalinės politikos krypties ir jos komponentų įverčiai yra Komisijos įverčiai, grindžiami prielaidomis, kuriomis pagrįsta Komisijos 2022 m. pavasario prognozė. Komisijos vidutinio laikotarpio potencialaus augimo įverčiai neapima teigiamo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų ekonomikos augimą, poveikio.

                     (8)

                        Nefinansuojamų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „2023 m. fiskalinės politikos gairės“, Briuselis, 2022 3 2, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Latvijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (2021/0164 (NLE)).

                     (11)

                        SWD(2022) 619 final.

                     (12)

                        Šie skaičiai rodo tų priemonių, kurių imtasi nuo 2021 m. rudens, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

                     (13)

                        Daroma prielaida, kad iki 2022 m. pabaigos bendras iš Ukrainos į ES perkeltų asmenų skaičius palaipsniui pasieks 6 milijonus, o jų geografinis pasiskirstymas apskaičiuotas remiantis esamos diasporos dydžiu, santykiniu priimančiosios valstybės narės gyventojų skaičiumi ir faktiniu iš Ukrainos perkeltų asmenų pasiskirstymu ES 2022 m. kovo mėn. Biudžeto išlaidų vienam asmeniui įverčiai yra grindžiami Komisijos Jungtinio tyrimų centro parengtu mikromodeliavimo modeliu „Euromod“ ir apskaičiuoti atsižvelgiant tiek į piniginius pervedimus, į kuriuos asmenys gali turėti teisę, tiek į išmokas natūra, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros srityse.

                     (14)

                        2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Latvijos stabilumo programos, OL C 304, 2021 7 29, p. 63.

                     (15)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (16)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,7 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį, nes į Komisijos prognozę įtrauktas energijos tiekimo saugumo rezervų sukūrimo, remiantis paskutiniais Energetikos įstatymo pakeitimais, fiskalinis poveikis.

                     (17)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (18)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,6 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį dėl bazės efekto, konkrečiai, 2022 m. Komisijos prognozėje numatytas energijos tiekimo saugumo rezervų sukūrimo fiskalinis poveikis, tačiau tokia priemonė nenumatyta 2023 m.

                     (19)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės. OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

                     (20)

                        Eurostato duomenys (2020 m.), gamtinių dujų ir žalios naftos importo iš Rusijos dalis, palyginti su bendru atitinkamu importu Apskaičiuojant bendrą ES 27 valstybių narių importą remiamasi importo iš ne ES 27 šalių duomenimis. Latvijos atveju bendras importas apima ES vidaus prekybą. Žalia nafta neapima perdirbtų naftos produktų.

                     (21)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.