               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 18
            COM(2016) 348 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2016 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2016 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2016 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje Jungtinė Karalystė nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2016 m. Jungtinės Karalystės ataskaita
                  6
                buvo paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Jungtinės Karalystės pažanga įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus
                  7
               . Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Jungtinėje Karalystėje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas. Pažeidžiamumą gali kelti didelė namų sektoriaus skola, didelės būsto kainos ir didelis einamosios sąskaitos deficitas. Kita vertus, namų ūkių balansas vertinant apskritai yra geros būklės, o bankų sektoriaus atsparumas ir toliau auga. Panašu, kad trumpuoju laikotarpiu išaugo namų ūkių sektoriaus ir visos ekonomikos pajėgumas susidoroti su tokia rizika kaip staigūs palūkanų normų šuoliai arba darbo rinkos sukrėtimai. Vis dėlto kelių Vyriausybės iniciatyvų poveikis būsto paklausos ir pasiūlos disbalansui iš esmės dar nepasireiškė. Riziką, susijusią su dideliu einamosios sąskaitos deficitu, mažina institucinės sistemos palankumas ir užsienio valiutomis išreikštų įsipareigojimų mažumas. Deficito augimą skatino pirminių pajamų deficito augimas, o nepalankioms ciklinėms sąlygoms švelnėjant jis turėtų mažėti;

               (3)2016 m. kovo 24 d. Jungtinė Karalystė pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  8
               ;

               (5)šiuo metu Jungtinei Karalystei taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. Su sąlyga, kad perviršinis deficitas bus tvariai panaikintas 2016–2017 m., Jungtinei Karalystei bus taikoma pakto prevencinė dalis ir nuo 2017–2018 m. – pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2015–2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis deficitas 2016–2017 m. bus mažesnis negu 3 % BVP ir iki 2017–2018 m. dar sumažės iki 2,0 % BVP. Perskaičiuotas
                  9
                struktūrinis deficitas rodo, kad struktūrinis pagerėjimas sudaro 0,6 proc. p. BVP 2015–2016 m., 0,9 proc. p. BVP 2016–2017 m. ir 0,7 proc. p. BVP 2017–2018 m. Konvergencijos programoje nenurodytas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP nuo 88,0 % 2015–2016 m. aukščiausią tašką, t. y. 88,3 % BVP, pasieks 2016–2017 m., o vėliau sumažės iki 87,1 % 2017–2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2016–2017 ir 2017–2018 m., pakankamai konkretizuotos. Vis dėlto kai kurių 2017–2018 m. priemonių, kurių apskaičiuotas poveikis biudžetui sudaro apie 0,2 % BVP, poveikis yra labiau abejotinas. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, 2015–2016 m. Jungtinė Karalystė turėtų pasiekti rekomenduojamą 4,1 % BVP nominalųjį deficitą ir užtikrinti rekomenduojamas fiskalines pastangas. Prognozuojama, kad Jungtinė Karalystė perviršinį deficitą panaikins iki 2016–2017 m. termino, kaip rekomendavo Taryba, nors rekomenduojamo 2,7 % BVP nominaliojo deficito tikslo ir nepasieks. Numatoma, kad perviršinio deficito procedūros laikotarpiu bus užtikrintas šiek tiek mažesnis, negu rekomenduojama, bendras fiskalinių pastangų dydis. 2017–2018 m., darant prielaidą, kad politika nesikeis, Jungtinė Karalystė turėtų įgyvendinti rekomenduojamą koregavimą siekiant minimalaus vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Be to, numatoma, kad 2017–2018 m. Jungtinė Karalystė laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Jungtinė Karalystė turėtų iš esmės laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (6)našumas Jungtinėje Karalystėje nesikeičia nuo 2008 m. Tai gali lemti įvairūs veiksniai, pvz., menkos kapitalo investicijos, kvalifikuotų darbuotojų trūkumas, gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis ir ekonomikos struktūros pasikeitimas pereinant prie mažesnio našumo veiklos sektorių. Šiomis aplinkybėmis taip pat reikia svarstyti uždavinius, susijusius su būstų stygiumi, visų pirma didelio ekonomikos augimo geografinėse teritorijose. Plataus masto atsakas išdėstytas Vyriausybės 2015 m. liepos mėn. specialiame dokumente „Fixing the foundations - creating a prosperous nation“. Atsižvelgiant į tam tikras vis dar egzistuojančias investavimo kliūtis ir žemą viešojo ir privačiojo sektorių investicijų lygį Jungtinėje Karalystėje, Vyriausybė laiku imasi specialių politikos veiksmų, susijusių su kvalifikacijos kėlimu ir inovacijų bei investicijų į infrastruktūrą skatinimu, nors bus svarbu juos veiksmingai įgyvendinti. Vienas iš pagrindinių su investavimu susijusių uždavinių – sukurti tinkamą tinklų infrastruktūrą. 2016 m. kovo mėn. atnaujintame Nacionaliniame infrastruktūros plane pagal darnią ir nuoseklią sistemą išsamiau apibūdinta infrastruktūros projektų pažanga. Plano įgyvendinimo prielaida – daugumai investicijų gauti daugiau privačiojo finansavimo. Itin svarbus įgyvendinimas ir stebėsena, taip pat skaidrumas ir atskaitomybė. Nepaisant įvairių Vyriausybės iniciatyvų, būsto paklausa toliau viršija pasiūlą – tą rodo jau dabar didelės ir toliau didėjančios būsto kainos. Būstų stygius labiausiai jaučiamas Londono ir pietryčių regionuose, kuriems būdingas spartus augimas. Žemės naudojimą lemia principai, nustatyti Nacionalinėje planavimo politikos programoje, o veiksmingas pertvarkytos planavimo sistemos įgyvendinimas galėtų suaktyvinti būstų statybą;

               (7)Jungtinės Karalystės darbo rinka tebėra dinamiška. 2015 m. (20–64 m. asmenų) užimtumo lygis pasiekė 76,9 %, o nedarbas toliau mažėjo ir pasiekė 5,3 %. Taip pat dar sumažėjo jaunimo nedarbas ir nesimokančių, nedirbančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių skaičius. Vis dėlto tebėra galimybių pagerinti neaktyvių, ne visu pajėgumu dirbančių ir žemos kvalifikacijos darbuotojų perspektyvas. Darbuotojams, gaunantiems tik mažą atlyginimą ir (arba) dirbantiems tik nedaug darbo valandų, būtų naudingos geresnės judėjimo į priekį darbo rinkoje perspektyvos ir aiškesnės kvalifikacijos kėlimo galimybės. Jos taip pat padėtų mažinti kvalifikuotų darbuotojų trūkumą, kuris jaučiamas kai kuriuose ekonomikos sektoriuose, pvz., statybos. Daug dėmesio reikės skirti sėkmingam išteklių iš pameistrystės mokesčio panaudojimui. Kadangi vaikų priežiūros paslaugos vis dar yra sunkiai prieinamos ir brangios, reikės laiku įgyvendinti vaikų priežiūros paslaugų pasiūlos gerinimo pasiūlymus;

               (8)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Jungtinės Karalystės ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Jungtinė Karalystė ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Jungtinės Karalystės politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

               (9)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę
                  10
                visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Jungtinei Karalystei 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.Siekti tvariai panaikinti perviršinį deficitą iki 2016–2017 m. Panaikinus perviršinį deficitą, 2017–2018 m. užtikrinti 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant minimalaus vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo.

               2.Šalinti investavimo į tinklų infrastruktūrą trūkumus, be kita ko, įgyvendinant Nacionalinio infrastruktūros plano prioritetus. Imtis papildomų veiksmų, kad būtų padidinta būsto pasiūla, be kita ko, įgyvendinant Nacionalinės planavimo politikos programos reformas.

               3.Spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą ir sudaryti sąlygas kelti kvalifikaciją, be kita ko, gerinant pameistrysčių kokybę. Užtikrinti dar daugiau galimybių gauti įperkamas aukštos kokybės vaikų priežiūros visą dieną paslaugas.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 348 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ir P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 96 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis konvergencijos programoje pateikta informacija.

                     (10)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 273 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2015 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2015 m. Slovėnijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2015 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Slovėnijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį;

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)2010 m. liepos 13 d., remdamasi Komisijos pasiūlymais, Taryba priėmė rekomendaciją dėl bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Slovėnijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Reglamentą (ES) Nr. 473/2013
                  5
                Komisija pateikė nuomonę dėl Slovėnijos 2015 m. biudžeto plano projekto
                  6
               ;

               (4)2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  7
               , kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  8
               , kurioje nurodė, kad Slovėnija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

               (6)2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Slovėnijos ataskaitą
                  9
               . Šalies ataskaitoje įvertinta Slovėnijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į Slovėnijos ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Slovėnijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma šalyje vykdomas perbalansavimas ir dėl ryžtingų politikos priemonių, padidėjusio eksporto ir pagerėjusių ekonomikos augimo sąlygų, palyginti su praėjusiais metais, riziką, visų pirma susijusią su išorės tvarumu, pavyko sumažinti. Tačiau silpnas įmonių valdymas, didelė valstybinės nuosavybės dalis, didelis įmonių įsiskolinimas ir auganti valstybės skola kelia riziką finansiniam stabilumui bei augimui ir turi būti atidžiai stebimi. Todėl disbalansas nebelaikytinas perviršiniu, tačiau turi būti toliau atidžiai stebimas;

               (7)2015 m. balandžio 30 d. Slovėnija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (8)šiuo metu Slovėnijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje pagal Tarybos nustatytą terminą vyriausybė planuoja panaikinti perviršinį deficitą iki 2015 m., o iki 2020 m., t. y. iki kitų metų po programos laikotarpio pabaigos, pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą. Vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti nominalų deficitą iki 2,9 % BVP 2015 m. ir iki 0,9 % BVP 2019 m. Pagal stabilumo programą numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis bus didžiausias 2015 m. ir sieks 81,6 %, o vėliau pradės mažėti. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognozėmis, numatoma iki 2015 m. laiku ir tvariai panaikinti perviršinį deficitą. Tačiau, sprendžiant iš struktūrinio balanso ir diskrecinių priemonių, kurių buvo imtasi, fiskalinės pastangos yra mažesnės, negu rekomendavo Taryba. Darant prielaidą, kad perviršinis deficitas bus panaikintas laiku, kaip planuota, nuo 2016 m. Slovėnijai bus taikoma pakto prevencinė dalis. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., kol kas nėra pakankamai tiksliai išdėstytos. Todėl atsižvelgiant į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, regis, kyla rizika, kad 2016 m. bus gerokai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, taip pat reikės taikyti papildomų priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Slovėnija neatitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Atsižvelgdamas į fiskalines taisykles, 2013 m. Parlamentas patvirtino konstitucinį pagrindą, kuriuo remiantis būtų nustatyta struktūrinio valdžios sektoriaus biudžeto balanso (pertekliaus) taisyklė. Tačiau būtini įgyvendinimo teisės aktai kol kas nepriimti. Numatoma, kad atlikus Viešųjų finansų įstatymo persvarstymą bus sukurtas būtinas procedūrinių klausimų, kuriais grindžiamas Fiskalinių taisyklių įstatymas, teisinis pagrindas;

               (9)kad sumažintų spaudimą pensijų sistemos vidutinio laikotarpio tvarumui, Slovėnija ėmėsi veiksmų, tačiau siekiant užtikrinti šios sistemos tvarumą po 2020 m. reikia dar pakoreguoti pagrindinius parametrus. 2013 m. pensijų reforma padarė teigiamą poveikį, o 2015 m. birželio mėn. numatoma priimti teisės aktą, kuriuo bus įsteigtas demografinis fondas. Tačiau siekiant užtikrinti ilgalaikį pensijų tvarumą reikia atlikti daugiau reformų. Ilgalaikės priežiūros srityje pažangos nepadaryta. 2013 m. pabaigoje vyriausybė priėmė ilgalaikės priežiūros reformos planą, tačiau šios reformos įgyvendinimo teisės aktų priėmimas atidėtas iki 2015 m. pabaigos, kad pirmiau būtų galima priimti sprendimus dėl sveikatos draudimo reformos, įskaitant visos sveikatos priežiūros sistemos ir ilgalaikės priežiūros finansavimo šaltinių klausimą. Su visuomenės senėjimu susijusias ilgalaikės priežiūros išlaidas galima apriboti skiriant išmokas tiems, kuriems jų labiausiai reikia, ir perorientuojant priežiūros paslaugas nuo institucinės priežiūros prie priežiūros namuose;

               (10)2015 m. sausio mėn. buvo sudarytas socialinis susitarimas, kuriame nustatoma, kad viešojo sektoriaus darbo užmokesčio augimas bus mažesnis negu privačiojo sektoriaus. Į šį susitarimą neįtrauktas minimalaus darbo užmokesčio sudarymas ir indeksavimas. Palyginti su vidutiniu darbo užmokesčiu, vis dar santykinai didelio minimalaus darbo užmokesčio augimas buvo apribotas. Įvertinus 2013 m. darbo rinkos reformą matyti, kad darbo rinkos apribojimų sumažėjo, tačiau dar yra struktūrinių problemų, susijusių su ilgalaikiu nedarbu ir mažu žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygiu.  Slovėnija ėmėsi tam tikrų veiksmų siekdama spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą, be to, iki 2020 m. planuojama taikyti ir daug kitų priemonių;

               (11)2014 m. rekapitalizavus bankus „Abanka“ ir „Banka Celje“ buvo toliau stabilizuojamas bankų sektorius. Užbaigtas ir 2015 m. sausio mėn. ministro pirmininko kabinetui pateiktas visapusiškas bankų veiksmų planas. Slovėnijos bankas užtikrino, kad būtų taisomi trūkumai, nustatyti atlikus 2013 m. turto kokybės patikrinimą, o 2015 m. pirmajame ketvirtyje jis tęs tikrinimus vietoje siekdamas patikrinti, ar bankai įvykdė rekomendacijas. Pagrindiniai bankai reorganizavo ir sustiprino paskolų tvarkymo ir restruktūrizavimo skyrius. Tačiau siekiant, kad bankų sektoriaus būklė taptų geresnė, būtina didinti ilgalaikį pelningumą ir mažinti įmonių sektoriaus neveiksnias paskolas. Parengtas įmonių restruktūrizavimo pagrindinis planas ir įsteigta centrinė įmonių restruktūrizavimo darbo grupė. Toliau mažinant finansinį įmonių sektoriaus įsiskolinimą, be kita ko, naudojantis Bankų turto valdymo bendrovės paslaugomis ir visapusiškai taikant naujus bankroto teisės aktus, būtų galima atkurti palankias sąlygas privačioms investicijoms. Bankų skolinimo veikla toliau mažėja, visų pirma darydama poveikį MVĮ. Numatoma, kad neseniai atliktos bankų sektoriaus rekapitalizacijos galutiniai rezultatai bus matyti tik 2016 m. Ribotas bankų skolinimas ir didelės palūkanų normos daro neigiamą įtaką MVĮ finansavimo pajėgumui. Nors atmestų paraiškų suteikti paskolą skaičius per pastaruosius šešerius metus sumažėjo, MVĮ, pranešančių apie bankų nenorą teikti paskolas, skaičius labai padidėjo ir yra vienas didžiausių ES;

               (12)nepaisant vėlavimo, privatizavimo programos įgyvendinimas tęsiasi. Tęsiamas penkių didžiausių valstybinių bankų restruktūrizavimas ir dviejų mažesnių vietinių bankų uždarymas. Šiuo metu Slovėnijos valstybės kontroliuojančioji bendrovė, atsakinga už valstybės turto valdymą ir perdavimą, jau veikia visu pajėgumu. Slovėnijos parlamentas dar turi priimti turto valdymo strategijos projektą, o tą numatoma padaryti paskelbus kai kurio tikslinio valstybės turto perdavimo tvarkaraštį. 2014 m. gruodžio mėn. Slovėnijos valstybės kontroliuojančioji bendrovė priėmė naują įmonių valdymo kodeksą, o 2015 m. sausio mėn. paskyrė atitikties užtikrinimo pareigūną;

               (13)2014 m. teismų veiksmingumas gerėjo, nors ir mažesniu tempu. Trumpinant pirmosios instancijos teisminių procedūrų trukmę, kai nagrinėjamos civilinių ir komercinių ginčų bylos, įskaitant pagal bankroto teisės aktus nagrinėjamas bylas, padaryta pažanga, vis dėlto procedūrų trukmė yra ilga, o neišnagrinėtų bylų skaičius didelis;

               (14)nepalanki verslo aplinka Slovėnijoje – pagrindinis mažų investicijų į Slovėnijos verslą veiksnys: dėl daugybės įstatymų ir dažnų teisės aktų pakeitimų sudėtinga užsiimti verslu ir laikytis vietos taisyklių. Reglamentuojamųjų profesijų skaičius sumažėjo nuo 323 iki 242, tačiau tebėra didelis. Maždaug 25 % į bendrąjį dokumentą įtrauktų priemonių mažinti administracinę naštą buvo įgyvendinta.  Užtikrintas pakankamas Konkurencijos apsaugos agentūros biudžeto savarankiškumas ir padidintas šios agentūros institucinis nepriklausomumas;

               (15)naujoji vyriausybė pabrėžė savo pasiryžimą kovoti su korupcija ir 2015 m. sausio mėn. priėmė naują dvimetę 11 nuolatinių priemonių programą. Buvo padaryta tam tikra su skaidrumu ir atskaitomybe susijusi pažanga. Rengiama visapusiška viešojo sektoriaus reforma. Su veiklos rezultatų vertinimo ataskaitomis ir kokybės kontrolės procedūromis susijusios pažangos nepadaryta;

               (16)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovėnijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Slovėnija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovėnijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (17)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateikiamos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (18)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Slovėnija taip pat turėtų užtikrinti visišką tų rekomendacijų įgyvendinimą laiku,

               REKOMENDUOJA Slovėnijai 2015–2016 m. laikotarpiu imtis šių veiksmų:

               1.2015 m. užtikrinti ilgalaikį perviršinio deficito panaikinimą, o 2016 m. pasiekti, kad fiskalinis koregavimas būtų 0,6 % BVP siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Priimti Fiskalinių taisyklių įstatymą ir persvarstyti Viešųjų finansų įstatymą. Pasiekti ilgalaikės pensijų sistemos reformos pažangą. Iki 2015 m. pabaigos priimti sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros reformą.

               2.Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką peržiūrėti minimalaus darbo užmokesčio nustatymo mechanizmą, visų pirma išmokų funkciją, atsižvelgiant į poveikį dirbančių asmenų skurdo lygiui, darbo vietų kūrimui ir konkurencingumui. Didinti žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojų įsidarbinimo galimybes. Imtis priemonių siekiant spręsti ilgalaikio nedarbo problemą ir tinkamai skatinti, kad būtų prailgintas darbingas amžius.

               3.Mažinti bankų neveiksnių paskolų lygį nustatant konkrečius tikslus. Gerinti bankų gebėjimą stebėti kredito riziką. Tęsti įmonių restruktūrizavimą ir išlaikyti tvirtą Bankų turto valdymo bendrovės įmonių valdymą. Imtis priemonių siekiant pagerinti MVĮ ir labai mažų įmonių galimybes gauti finansavimą. Priimti Slovėnijos valstybės kontroliuojančiosios bendrovės strategiją, kurioje būtų aiškiai klasifikuojamas turtas, įgyvendinti metinį turto valdymo planą ir taikyti veiklos rezultatų kriterijus.

               4.Užtikrinti, kad reformos, priimtos siekiant pagerinti civilinės teisenos veiksmingumą, padėtų trumpinti procedūrų trukmę.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 273.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  OL L 140, 2013 5 27, p. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8813 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 43 final/2.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 261 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2015 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Kroatijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2015 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m.

                  Kroatijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Kroatijos konvergencijos programos;

               (4)2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje nurodė, kad Kroatija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

               (6)2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Kroatijos ataskaitą
                  7
               . Joje įvertinta Kroatijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Kroatijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia specialiai stebėti. Visų pirma, sulėtėjus ekonomikos augimui, vėluojant įmonių restruktūrizavimui ir esant prastiems užimtumo rezultatams, labai padidėjo su silpnu konkurencingumu, dideliais išorės įsipareigojimais ir augančia valstybės skola susijusi rizika, kurios nesumažina silpnas viešojo sektoriaus valdymas;

               (7)paskelbus šalies ataskaitą, 2015 m. kovo mėn. Kroatijos valdžios institucijos pradėjo dialogą su Komisijos tarnybomis dėl reformų, kurios labiausiai reikalingos norint panaikinti perviršinį makroekonominį disbalansą. Valdžios institucijos dialoge dalyvavo konstruktyviai ir paskelbė apie keletą svarbių priemonių, kuriomis siekiama 2016 ir 2017 m. sumažinti parafiskalinius mokesčius, racionalizuoti valstybinės centrinės administracijos valstybės agentūrų ir regioninių tarnybų sistemą, skatinti savanorišką vietos savivaldos subjektų susijungimą, mažinti teisinį netikrumą ir stiprinti Valstybės audito tarnybą. Išsamiau išdėstyti kelių kitų sričių, tokių kaip įmonių administracinės naštos mažinimas ir valstybės įmonių valdymo tobulinimas, reformų planai. Tačiau kai kuriose srityse užmojai neatitinka lūkesčių, ypač kai kalbama apie ankstyvo išėjimo į pensiją taisyklių griežtinimą ir išlaidų peržiūros rezultatų skelbimą ir įgyvendinimą. Vis dėlto buvo pristatyta keletas papildomų priemonių, kurios iš dalies kompensuoja šį trūkumą;

               (8)šiuo metu Kroatijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2015 m. konvergencijos programoje vyriausybė planuoja iki 2017 m. panaikinti perviršinį deficitą, o tai neatitinka Tarybos rekomenduoto termino – 2016 m. Vyriausybė planuoja nominalų deficitą palaipsniui sumažinti iki 5,0 % BVP 2015 m., 3,9 % BVP – 2016 m. ir 2,7 % BVP 2017 m. Konvergencijos programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP didžiausias bus 2017 m. – 92,5 % ir iš esmės stabilizuosis ties 92,4 % BVP 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, atrodo gana palankus, nes augimas yra panašaus lygio, o programoje nurodytos pagrindinės konsolidavimo priemonės yra didesnės apimties negu Komisijos prognozėje. Tik dalis priemonių, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2015 m., išdėstytos pakankamai išsamiai. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, nesitikima, kad perviršinis deficitas bus laiku ir tvariai panaikintas iki 2016 m. Sprendžiant iš diskrecinių priemonių, kurių buvo imtasi, apimties, 2014 m. fiskalinės pastangos atitiko Tarybos rekomendaciją. Tas pats pasakytina ir vertinant fiskalines pastangas kartu – 2014 ir 2015 m., nepaisant 2015 m. prognozuojamo trūkumo. Tačiau (pakoreguotas) struktūrinio balanso pokytis 2014–2015 m. nesiekia rekomenduotos vertės. 2016 m. fiskalinės pastangos nesieks Tarybos rekomenduoto lygio. Todėl reikės papildomų struktūrinių priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad kyla rizika, jog Kroatija neatitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (9)2015 m. balandžio 23 d. Kroatija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (10)Kroatija dabar peržiūri išlaidas, siekdama, kad visų pirma darbo užmokesčio, socialinės apsaugos ir subsidijoms skirtos išlaidos būtų veiksmingesnės, ir būtų suteikta pakankamai fiskalinių galimybių pirmenybę teikti ekonomikos augimą skatinančioms išlaidoms ir investicijoms. Kroatijos pajamos iš reguliariai mokamų nekilnojamojo turto mokesčių, vertinant jas kaip BVP dalį, yra vienos mažiausių Europos Sąjungoje. Pastaraisiais metais buvo pabandyta pagerinti mokestinių prievolių vykdymą, pavyzdžiui, imtasi priemonių sukčiavimo PVM problemai spręsti, o dabar reikia imtis veiksmų. Kroatijos fiskalinę sistemą pagerino pastarojo meto reformos, tačiau dar lieka svarbių uždavinių. Su veiksminga išlaidų kontrole ir nuosekliu biudžeto apribojimų taikymu susiję trūkumai daro neigiamą poveikį fiskalinės politikos formavimui ir audito nustatytiems faktams. Dėl sparčiai augančios valstybės skolos reikia laikytis kur kas aktyvesnio valstybės skolos valdymo metodo;

               (11)pensijų sistemai neigiamą poveikį daro didelis anksti į pensiją išėjusių asmenų skaičius, pernelyg dosni tam tikrų profesijų atstovų ankstyvų pensijų sistema ir gausybė specialiųjų pensijų sistemų. Ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos palengvina tai, kad pensija sumažinama palyginti nežymiai, o tam tikrų darbuotojų pensijos visai nesumažinamos. Atotrūkis tarp minimalaus ankstyvo išėjimo į pensiją amžiaus ir teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus taip pat yra didelis, palyginti su ES vidurkiu, kuris yra trumpesnis negu treji metai. Be to, sistema labai susiskaidžiusi, todėl sumažinamos išlaidos standartinėms pensijoms. Dėl to pensijų sistemos naudos santykis yra mažesnis nei daugumos valstybių narių, nors išlaidos yra panašios. Kalbant apie sveikatos priežiūros sektorių, dėl nuolatinių įsiskolinimų išlieka fiskalinė rizika. Imtasi priemonių ligoninių finansavimui racionalizuoti, tačiau kyla rizika, kad jos gali būti neįgyvendintos. Biudžeto padidinimas 10 % tik iš dalies padengia finansavimo poreikius; kad iki 2017 m. skolos būtų visiškai panaikintos, reikės dar efektyviau taupyti lėšas;

               (12)tai, kad laikotarpiu po krizės darbo užmokestis buvo koreguotas tik nežymiai, dar labiau padidino neigiamą poveikį užimtumui. 2014 m. užbaigta išsami darbo užmokesčio nustatymo taisyklių ir praktikos analizė atskleidė, kad sistema nebuvo lanksti, kad leistų prisitaikyti prie makroekonominės aplinkos pokyčių. Konkretūs trūkumai susiję su dideliais skirtumais tarp privačiojo ir viešojo sektorių, įskaitant valstybės įmones, taip pat su kolektyvinių sutarčių taikymu jų nepasirašiusioms šalims ir su sunkumais, su kuriais susiduriama norint nutraukti nebeaktualias sutartis. Atlikus analizę reikia imtis konkrečių politikos priemonių. Taip pat svarbu stebėti 2013–2014 m. darbo rinkos reformos poveikį;

               (13)darbo jėgai neigiamą poveikį daro sparčiai senėjanti visuomenė ir žemas aktyvumo lygis, ypač jaunimo ir vyresnių nei 50 metų darbuotojų. Nors aktyvios darbo rinkos politikos taikymo sritis buvo išplėsta ir jai skirta daugiau lėšų, vis dar neįtraukiama pakankamai ilgalaikių bedarbių, vyresnio amžiaus darbuotojų ir nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo.  Tretinį išsilavinimą turinčių asmenų rodiklis yra vienas žemiausių ES. Gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis ir švietimo bei mokymo sistemos trūkumai atgraso asmenis siekti aukštojo mokslo. Neoficialios ekonomikos dydis vis dar kelia problemų ir lemia aukštą nedeklaruojamo darbo lygį. Dabar reikia įgyvendinti kovos su nedeklaruojamu darbu priemones, kurias Komisija nustatė 2014 m. pabaigoje. Šiuo metu yra per 80 skirtingų socialinių išmokų ir programų. Pradėtas išmokų konsolidavimas, tačiau 2015 m. reikia tęsti reformą, kad būtų pagerinta išmokų aprėptis ir adekvatumas;

               (14)kompetencijų paskirstymas tarp nacionalinio ir vietos lygmens yra sudėtingas ir susiskaidęs, o tai trukdo viešųjų finansų valdymui ir tam, kad viešosios išlaidos būtų efektyvios. Dabartinė politikos funkcijų priskyrimo vietos valdžios institucijoms tvarka ir jų administraciniai trūkumai daro tiesioginį poveikį kai kurioms sritims, tokioms, kaip mokesčių surinkimas, socialinių išmokų teikimas, Europos struktūrinių ir investicijų fondų valdymas, viešieji pirkimai ir viešųjų paslaugų teikimas. Kaip trumpalaikę priemonę, valdžios institucijos planuoja sukurti mechanizmus, kurie skatintų savanorišką savivaldos vienetų susijungimą arba jų koordinavimą.  Kalbant apie centrinę valdžią, pristatyta valstybės agentūrų sistemos reforma ir jos racionalizavimas, parengti remiantis 2014 m. užbaigta analize;

               (15)Kroatijos verslo aplinkai neigiamą poveikį daro esminiai instituciniai trūkumai, tokie kaip reguliavimo nestabilumas, silpna teisėkūros kokybės kontrolė, didelės atitikties užtikrinimo išlaidos, diskriminacinė praktika ir pernelyg didelės kliūtys paslaugų teikėjams, didelė administracinė našta, daugybė parafiskalinių mokesčių, mažas administracinių įstaigų darbo skaidrumas ir nuspėjamumas, ypač vietos lygmeniu, nevienodai išvystyti elektroninių ryšių kanalai ir ilgi teismo procesai, visų pirma komerciniuose teismuose, kur reikia pagerinti bylų valdymą. Naujai kovos su korupcija strategijai trūksta nuoseklumo ir ji nėra pakankamai detali; šie trūkumai turėtų būti pašalinti strategijos įgyvendinimo veiksmų plane;

               (16)valstybės įmonių, ypač vietos lygmeniu įsteigtų įmonių ir didelių valstybės įmonių patronuojamųjų įmonių, priežiūra yra nepakankama. Valdžios institucijos planuoja sumažinti strateginių įmonių skaičių ir paspartinti privatizavimo darbotvarkę. Reikia toliau gerinti valdymo kokybę, be kita ko, stiprinti ir suderinti įvairių valstybės įmonių priežiūrą. Valdybos narių skyrimas nepakankamai skaidrus ir kompetencijos reikalavimai palyginti negriežti, o tai trukdo patikimai valdyti valstybės turtą;

               (17)siekiant sumažinti Kroatijos įmonių patiriamą didelį spaudimą mažinti finansinį įsiskolinimą ir puoselėti ankstyvo restruktūrizavimo ir „antros galimybės“ kultūrą labai svarbu įdiegti veiksmingą ir skaidrią ankstyvo gelbėjimo (angl. early-rescue) ir bankroto sistemą. Teisės aktų, kuriuose nustatytos iki bankroto bylos iškėlimo taikomos nuostatos, įvertinimas rodo, kad dabartinės teisės aktų sistemos  ex ante veiksmingumas yra vienas mažiausių ES. Inicijuota bankroto sistemos reforma ir planuojama, kad parlamentas ją patvirtins pirmoje 2015 m. pusėje. Kroatijos rekonstrukcijos ir plėtros bankas galėtų atlikti lemiamą vaidmenį Kroatijos ekonomikai atsigaunant. Jam tiesiogiai gresia kredito rizika, o tai gali turėti įtakos viešiesiems finansams. Svarbu, kad jam būtų taikoma rizikos ribojimo principais pagrįsta priežiūra ir užtikrintas stiprus bendrasis valdymas. Taip pat yra galimybių gerinti jo vadovybės atskaitomybės tvarkos struktūrą ir didinti skaidrumą. Atsiradus su valiuta susijusiai ar dėl valiutos kilusiai kredito rizikai, reikalingas ilgalaikis sprendimas, kuris būtų proporcingas ir nešališkas, turėtų tvirtą teisinį pagrindą ir kuriuo būtų siekiama padėti problemiškiausiems skolininkams;

               (18)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Kroatijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendacijas, skirtas Kroatijai ankstesniais metais. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Kroatijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose;

               (19)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Kroatijos konvergencijos programą ir savo nuomonę
                  8
                visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (20)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–6 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Kroatijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti, kad iki 2016 m. perviršinis deficitas bus tvariai panaikintas, ir tuo tikslu 2015 m. imtis reikiamų priemonių ir sustiprinti 2016 m. biudžeto strategiją. Paskelbti ir įgyvendinti išlaidų peržiūros rezultatus. Pagerinti išlaidų kontrolę centriniu ir vietos lygmenimis, visų pirma sukuriant sankcijų skyrimo subjektams, kurie nesilaiko biudžeto apribojimų, mechanizmą. Priimti Fiskalinės atsakomybės įstatymą ir stiprinti Valstybės audito tarnybos gebėjimus bei vaidmenį. Įvesti reguliariai mokamą turto mokestį ir pagerinti PVM prievolių vykdymą. Stiprinti valstybės skolos valdymą, visų pirma kasmet skelbiant skolos valdymo strategiją ir užtikrinant tinkamus išteklius.

               2.Neskatinti ankstyvo išėjimo į pensiją didinant baudas už ankstyvą pasitraukimą iš darbo rinkos. Pagerinti išlaidų pensijoms adekvatumą ir efektyvumą susiaurinant sunkių ir pavojingų profesijų apibrėžtį. Pašalinti fiskalinę riziką sveikatos priežiūros srityje.

               3.Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką ištaisyti darbo užmokesčio nustatymo sistemos trūkumus, kad būtų skatinamas darbo užmokesčio suderinimas su produktyvumu ir makroekonominėmis sąlygomis. Sustiprinti paskatas bedarbiams ir neaktyviems asmenims priimti pasiūlymus dirbti apmokamą darbą. Remiantis 2014 m. peržiūra vykdyti socialinės apsaugos sistemos reformą ir toliau konsoliduoti socialines išmokas, kad jos būtų tikslingesnės ir būtų pašalintos besidubliuojančios išmokos.

               4.Sumažinti centrinės ir vietos valdžios lygmenų susiskaidymo mastą ir besidubliuojančias sritis, pateikiant naują funkcinio kompetencijų paskirstymo modelį ir racionalizuojant valstybės agentūrų sistemą. Padidinti valstybės įmonių sektoriaus skaidrumą ir atskaitomybę, ypač vadovų skyrimo ir kompetencijos reikalavimų. Paspartinti valstybės įmonių mažumos akcijų paketų įtraukimą į biržos sąrašus ir tų įmonių privatizavimą.

               5.Iš esmės sumažinti parafiskalinius mokesčius ir pašalinti pernelyg dideles kliūtis paslaugų teikėjams. Nustatyti ir įgyvendinti veiksmus, kuriais būtų padidintas teisingumo sistemos, ypač komercinių teismų, efektyvumas ir kokybė.

               6.Stiprinti iki bankroto bylos iškėlimo taikomą ir bankroto sistemas siekiant palengvinti skolos restruktūrizavimą ir pradėti taikyti fizinių asmenų bankroto procedūrą. Stiprinti finansų sektoriaus gebėjimus paremti ekonomikos atsigavimą atsižvelgiant į problemas, susijusias su aukštu įmonių neveiksnių paskolų ir hipotekos paskolų užsienio valiuta lygiu, taip pat su kai kurių institucijų silpnu valdymu.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 261.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 30 final.

                     (8)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 513 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Latvijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Latvijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Latvijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Latvijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje Latvija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2017 m. kovo 9–10 d., o Taryba ją priėmė 2017 m. kovo 21 d.
                  6
               ;

               (2)kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Latvija turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1–2 rekomendacijose;

               (3)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Latvijos ataskaita
                  7
               . Joje įvertinta Latvijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Latvijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (4)2017 m. balandžio 20 d. Latvija pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą ir 2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  8
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  9
               ;

               (6)Latvijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2017 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo subalansuotos padėties 2016 m. iki 0,8 % BVP deficito ir 1,6 % BVP deficito atitinkamai 2017 ir 2018 m. dėl reikšmingos mokesčių reformos, o 2020 m. deficitas pagerėtų iki 0,5 % BVP. Stabilumo programoje apskaičiuota, kad struktūrinis balansas pablogės nuo 0,2 % BVP 2016 m. iki −1,7 % BVP 2018 m., o 2020 m. sieks −0,8 % BVP. Šis planas atitinka vidutinio laikotarpio tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą – ir leistą nuokrypį dėl pensijų reformos ir pagal sveikatos priežiūros sektoriaus struktūrinės reformos išlygą. Perskaičiuotas
                  10
                struktūrinis balansas turėtų padidėti nuo −1,9 % BVP 2017 m. iki -2,3 % BVP 2018 m., o tada 2020 m. sumažėti iki −0,2 % BVP. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP išliks maždaug 40 % BVP. Programoje pateiktos BVP augimo projekcijos iš esmės atitinka Komisijos 2017 m. prognozę, tačiau 2018 m. jos yra labai palankios;

               (7)2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Latvijai užtikrinti, kad nuokrypis nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2017 m. neviršytų leidžiamos ribos, siejamos su sistemine pensijų reforma ir esmine struktūrine sveikatos priežiūros sektoriaus reforma. Atsižvelgiant į šias leidžiamas ribas, struktūrinis balansas 2017 m. galėtų pablogėti ne daugiau kaip 1,0 % BVP. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Latvija 2017 m. laikysis to reikalavimo. 2018 m. Latvija turėtų pasiekti savo vidutinio laikotarpio tikslą, atsižvelgiant į su sisteminės pensijų reformos įgyvendinimu siejamas ribas, kurias leista taikyti 2016 m., ir su struktūrine reforma siejamas ribas, kurias leista taikyti 2017 m., nes laikini nuokrypiai perkeliami į kitą trejų metų laikotarpį. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, tai dera su 6 % grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų maksimaliu nominaliu augimu 2018 m.
                  11
               , atitinkančiu 0,3 % BVP struktūrinio balanso pablogėjimą. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad Latvija labai nukryps nuo to reikalavimo. Apskritai Taryba mano, kad, siekiant laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų, 2018 m. reikės papildomų priemonių;

               (8)Latvijoje yra didelė pajamų nelygybė. 2015 m. turtingiausių 20 % namų ūkių ir 20 % skurdžiausių namų ūkių pajamų santykis buvo vienas didžiausių ES – 6,5, nors šis skaičius 2016 m. šiek tiek sumažėjo. Pajamų nelygybės skirtumas prieš mokesčius bei socialinius pervedimus ir po jų yra vienas iš mažiausių ES. Latvijos mokesčių sistema ne tokia progresyvi, kaip kitų ES valstybių narių, o tai lemia didelę nelygybę ir dirbančiųjų skurdą. Mokesčių pleištas mažai uždirbantiems asmenims tebėra vienas didžiausių ES ir nepakankamai išnaudojamas galimas mokesčių, kurie mažiau kenkia augimui, pelningumas. Dėl mažos mokestinių pajamų dalies, tenkančios BVP, ribojami ištekliai, reikalingi viešosioms paslaugoms tvariai teikti. Nepaisant tam tikros pažangos kovojant su mokesčių slėpimu, mokestinių prievolių vykdymas tebėra rimta problema. Stabilumo programoje nurodyta, kad pradedama vykdyti mokesčių reforma. Jos svarbiausi tikslai, be kita ko, yra sumažinti standartinį gyventojų pajamų mokesčio tarifą nuo 23 % iki 20 %, padidinti pagal pajamas diferencijuojamą pagrindinę išmoką, įvesti 0 % įmonių pelno mokestį už reinvestuotą pelną ir suvienodinti kapitalo mokesčio tarifą, kad jis visiems būtų 20 %. Reforma reaguojama į šiai šaliai skirtą rekomendaciją sumažinti mokesčių pleištą mažas pajamas gaunantiems asmenims. Tačiau pagal mokesčių reformą tik pereinama prie mažiau augimui kenkiančių mokesčių ir pasiekiamas nustatytas politinis tikslas padidinti mokestinių pajamų dalį, tenkančią BVP;

               (9)pagrindinių socialinės apsaugos sistemų trūkumai lemia didelį skurdą ir nelygybę, įskaitant neįgalių ir vyresnio amžiaus žmonių. Neįgalių asmenų skurdo lygis yra vienas didžiausių Europoje. Nuo 2009 m. nepadidinus socialinės paramos išmokų ir pensijų adekvatumo nesuteikiama veiksminga apsauga nuo skurdo ir socialinės atskirties. Minimalių pajamų lygio reforma, apie kurią buvo paskelbta 2014 m., taip ir nepradėta įgyvendinti, o tai daro neigiamą poveikį skurdžiausiems namų ūkiams. Tačiau dabar rengiami minimalių pajamų rėmimo vidutiniu laikotarpiu planai;

               (10)mažėjant darbo jėgos, užimtumo augimas buvo vangus, o nedarbo lygis mažėjo labai lėtai. Užimtumo galimybių yra daugiau ekonominės veiklos centruose ir jų daugiau turi aukštos kvalifikacijos darbuotojai, o nedarbo lygis didesnis tarp žemos kvalifikacijos ir kaimo vietovėse gyvenančių asmenų. Todėl spręsti šias problemas padės darbo jėgos kvalifikacijos kėlimas. Vis dėlto, nors profesinis mokymas tapo patrauklesnis, mokymo programų reforma, pagal kurią švietimas derinamas su dabartiniais gebėjimų poreikiais, nedaug pasistūmėjo į priekį. Įdiegta mokymosi darbo vietoje reglamentavimo sistema ir užtikrinamas aktyvus socialinių partnerių ir bendrovių dalyvavimas ją įgyvendinant. Be to, įgyvendinant aktyvias darbo rinkos priemones dalyvauja mažiau bedarbių negu daugelyje kitų ES valstybių narių, bet imtasi priemonių šiai padėčiai pagerinti ir jas verta įgyvendinti. Dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose lygis išlieka mažas;

               (11)nors Latvijos valdžios institucijos sėkmingai pradėjo įgyvendinti atitinkamas sveikatos priežiūros sistemos reformas, dideli mokėjimai savo lėšomis, ilgos eilės, nedidelis viešųjų išlaidų lygis ir neveiksmingas paslaugų paskirstymas riboja sveikatos priežiūros prieinamumą. Taikant kvotomis pagrįstą viešųjų išlaidų kontrolę vėluojama suteikti gydymą ir pacientai turi ilgai laukti arba už paslaugas mokėti patys, todėl dalies gyventojų sveikatos priežiūros poreikiai lieka nepatenkinti. Imtasi pirmųjų veiksmų kokybės užtikrinimo sistemai reformuoti ir reikėtų toliau daryti pažangą, siekiant pagerinti su pacientais ir gyventojais susijusius rezultatus. Padaryta tam tikra pažanga didinant sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą, tačiau reikia toliau racionalizuoti ligoninių sektorių, suteikti daugiau galimybių gauti ambulatorinę bei pirminę priežiūrą ir veiksmingiau susieti iš biudžeto skiriamą sumą su paslaugos kokybe ir sąnaudomis;

               (12)Latvijos valdžios institucijos paprastai visada taiko viešųjų pirkimų procedūras pirkimams sveikatos priežiūros sektoriuje, tačiau dar didesnį veiksmingumą būtų galima pasiekti reguliariai naudojant e. viešuosius pirkimus bei centralizuotus pirkimus ir taip užtikrinant, kad viešosios išlaidos būtų skaidresnės ir veiksmingesnės;

               (13)reguliavimo kokybės trūkumai ir neefektyvus bei neveiksmingas viešasis administravimas daro neigiamą poveikį verslo aplinkai. 2016 m. Vyriausybė pristatė plačių užmojų planą, kaip pertvarkyti viešąjį sektorių, kad jis taptų taupesnis ir profesionalesnis, ir pagerinti veiksmingumą mažinant darbuotojų skaičių, centralizuotai vykdant paramos funkcijas, didinant rezultatais pagrįstus mokėjimus ir skaidrumą. Šis planas susijęs tik su centrine administracija, nors galima gerokai padidinti ir savivaldybių veiklos veiksmingumą;

               (14)korupcija toliau kenkia Latvijos verslo aplinkai, o interesų konfliktų prevencijos sistema tebėra nelanksti, formali ir nepakankamai tikrinama. Nors nemokumo sistemos reforma jau beveik užbaigta, reikia atidžiai stebėti, ar ji įgyvendinama veiksmingai, kad būtų sprendžiamos nedidelio restruktūrizavimo bylų skaičiaus ir žemo turto susigrąžinimo lygio problemos;

               (15)per pastaruosius trejus metus pradėtos plataus masto aukštojo mokslo ir viešųjų mokslinių tyrimų reformos, kurių tikslas – konsoliduoti mokslo tiriamąsias institucijas ir pagerinti jų rezultatų kokybę bei aktualumą. Tačiau Latvijos viešojo mokslinių tyrimų finansavimo valdymas ir organizacinė struktūra tebėra neveiksmingi, nes finansavimo funkcijas atlieka daug institucijų. Neveiksmingas viešųjų mokslinių tyrimų finansavimas lemia labai prastus mokslinės veiklos rezultatus, kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių trūkumą tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose ir žemą viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo lygį. Latvijos įmonių MTTP intensyvumas tebėra vienas žemiausių ES;

               (16)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Latvijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Latvija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Latvijos politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (17)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė
                  12
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Latvijai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Fiskalinę politiką vykdyti vadovaujantis Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimais, o tai reiškia, kad vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą ji turi pasiekti 2018 m., atsižvelgiant į leidžiamas ribas, siejamas su sisteminės pensijų reformos ir struktūrinių reformų įgyvendinimu, dėl kurio leista laikinai nukrypti. Mažinti mažas pajamas gaunantiems asmenims taikomus mokesčius, juos perkeliant į kitus šaltinius, kurių apmokestinimas mažiau kenkia augimui, ir gerinant mokestinių prievolių vykdymą.

               2.Didinti socialinės apsaugos sistemos adekvatumą ir kelti darbo jėgos kvalifikaciją spartinant profesinio mokymo programų reformą. Didinti sveikatos priežiūros prieinamumą ir jos išlaidų efektyvumą mažinant mokėjimus savo lėšomis ir ilgą laukimo laiką.

               3.Didinti viešojo sektoriaus veiksmingumą ir atskaitomybę visų pirma paprastinant administracines procedūras ir griežtinant interesų konfliktų prevencijos tvarką, įskaitant tą, kuri taikoma bankroto administratoriams.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 513 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  OL C92/01, 2017 3 24, p. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 79 final.

                     (8)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, Komisijos tarnybų perskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką.

                     (11)
                  Grynąsias valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Įtraukiamos diskrecinės pajamų priemonės arba teisės aktais nustatytas pajamų didėjimas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje;

                     (12)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 527 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje Jungtinė Karalystė nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Jungtinės Karalystės ataskaita
                  6
               . Joje įvertinta Jungtinės Karalystės pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Jungtinės Karalystės pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2017 m. balandžio 21 d. Jungtinė Karalystė pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą, o 2017 m. balandžio 27 d. – 2017 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  7
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  8
               ;

               (5)šiuo metu Jungtinei Karalystei taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. Jei perviršinis deficitas bus laiku ir tvariai panaikintas 2016–2017 m., 2017–2018 m. Jungtinei Karalystei bus taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2017 m. konvergencijos programoje Vyriausybė, laikydamasi 2015 m. birželio 19 d. Tarybos rekomendacijos, tikisi iki 2016–2017 fiskalinių metų pabaigos panaikinti perviršinį deficitą – numatomas nominalus deficitas sudaro 2,7 % BVP. Numatoma, kad vėliau, 2017–2018 m., nominalus deficitas šiek tiek padidės iki 2,8 % BVP, o 2018–2019 m. sumažės iki 1,9 % BVP. Konvergencijos programoje nenurodytas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iš esmės stabilizuosis, t. y. sudarys apie 87,5 % nuo 2016–2017 iki 2018–2019 m., ir sumažės iki 84,8 % BVP 2020–2021 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra palankus. Nors planuojamiems deficito tikslams pasiekti reikalingos priemonės apskritai yra pakankamai konkretizuotos, makroekonominės perspektyvos blogėjimo rizika gali trukdyti užtikrinti planuojamą deficito sumažinimą;

               (6)2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Jungtinei Karalystei iki 2016–2017 m. pabaigos ištaisyti perviršinio deficito padėtį ir, panaikinus perviršinį deficitą, 2017–2018 m. užtikrinti 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant minimalaus vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, numatoma, kad 2016–2017 m. nominalus deficitas pasieks 2,7 % BVP, t. y. atitiks Tarybos rekomenduotą tikslą. Kyla rizika, kad 2017–2018 m. bus kiek nukrypta nuo prevencinės dalies reikalavimo;

               (7)atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės fiskalinę padėtį ir visų pirma skolos dydį, numatoma, kad šalis toliau vykdys koregavimą siekdama tinkamo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Pagal bendrai sutartą koregavimo matricą taikant Stabilumo ir augimo paktą, tas koregavimas reiškia reikalavimą užtikrinti, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų
                  9
                nominalus augimas neviršytų 1,8 %. Tai atitiktų 0,6 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad dvejus metus, t. y. 2017–2018 ir 2018–2019 m., vertinant kartu nuo to reikalavimo bus kiek nukrypta. Kartu prognozuojama, kad 2017–2018 m. Jungtinė Karalystė pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės prima facie nesilaikys, bet 2018–2019 m. – laikysis. Apskritai Taryba mano, kad Jungtinė Karalystė turi būti pasirengusi imtis papildomų priemonių 2017–2018 m., kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Tačiau, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1466/97, vertinant biudžeto planus ir rezultatus, reikėtų atsižvelgti į valstybės narės biudžeto balansą pagal ciklo sąlygas. Kaip primenama Komisijos komunikate, kuris pridedamas prie šių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, atliekant būsimą vertinimą reikės tinkamai atsižvelgti į tikslą siekti fiskalinės krypties, kuri padeda ir stiprinti vykstantį atsigavimą, ir užtikrinti Jungtinės Karalystės viešųjų finansų tvarumą. Atsižvelgdama į tai ir į Jungtinės Karalystės ciklinę padėtį, Komisija ketina pasinaudoti taikytina diskrecijos riba;

               (8)privačiųjų investicijų lygis nuo ES vidurkio nuolat gerokai atsilieka, o viešųjų investicijų – šiek tiek. Našumo lygis daug žemesnis už G 7 vidurkį ir nuo 2008 m. nesikeitė. Vyriausybė teikia daug politinės svarbos investicijų didinimui siekiant paskatinti našumo augimą. Pagrindinis uždavinys – šalinti didelius Jungtinės Karalystės infrastruktūros tinklų pajėgumų ir kokybės trūkumus. Keliuose – didelės spūstys, o geležinkelių pajėgumai kai kuriose vietose vis mažiau atitinka sparčiai augančius poreikius. Be to, vis aštrėja būtinybė daugiau investuoti į naujus energijos gamybos ir tiekimo pajėgumus. Nacionaliniame infrastruktūros įgyvendinimo plane išdėstyti didelio užmojo planai gerinti JK ekonominę infrastruktūrą ir 2016 m. priimta investavimo į pagrindinius transporto ir energetikos projektus sprendimų. Tačiau tebėra abejonių, ar įmanoma užtikrinti pakankamas viešąsias ir privačiąsias investicijas siekiant laiku ir ekonomiškai išspręsti susikaupusius infrastruktūros uždavinius. Vienas iš pagrindinių Jungtinės Karalystės uždavinių – didinti būsto pasiūlą. Įsisenėjęs būstų stygius prisideda prie didelių ir augančių būsto kainų ir reiškia dideles ekonomines ir socialines sąnaudas, visų pirma aplink ekonomikos augimo polius. Išaugusios gyvenamosios paskirties būstų statybos šiek tiek daugiau palaikomos taikant reformuotą planavimo sistemą kartu su įvairiomis papildomomis būsto politikos priemonėmis. Vis dėlto tebėra būsto pasiūlos suvaržymų, įskaitant labai griežtą ir sudėtingą žemės rinkos ir gyvenamosios paskirties būstų statybų reguliavimą, o naujo būsto pasiūla vis dar neatitinka paklausos augimo;

               (9)pagrindiniai darbo rinkos duomenys ir toliau teigiami: ilgalaikio ir jaunimo nedarbo lygis apskritai žemas. Tačiau būtų galima sumažinti nedalyvavimo darbo rinkoje ir darbo ne visą darbo laiką lygį, taip pat mažą darbo užmokestį gaunančių asmenų dalį. Pajamų augimas tebėra nuosaikus, o tai susiję su vangiu našumo augimu. Susirūpinimą toliau kelia gebėjimų pasiūla, panaudojimas ir tobulinimas. Atsirado svarbių politikos pokyčių, daugiausia susijusių su gebėjimais ir jų tobulinimu, vykdant techninio mokymo ir pameistrysčių reformas. Užtikrinant pameistrysčių kokybę daugiausia dėmesio reikės skirti ir įgyjamam kvalifikacijos lygiui, ir su pameistryste susijusiam dalykui. Valstybei, verslui ir karjeros siekiantiems asmenims prieinama gebėjimų pasiūla išsiplėstų imantis kitų, strategiškai svarbių, finansuojamų gebėjimų tobulinimo priemonių, visų pirma skirtų vyresniems nei 25 m. asmenims. Be to, reikia spręsti uždavinius, susijusius su vaikų priežiūros ir socialinės rūpybos pasiūla ir prisidedančius prie moterų darbo ne visą darbo laiką rodiklio aukštumo. Vaikų priežiūros reformos iki šiol buvo nuolatinės, bet laipsniškos. Tikėtina, kad tai iš esmės pasikeis per ateinančius dvejus metus visiškai įgyvendinus kai kurias iniciatyvas. Jaunesnių nei trejų metų vaikų, gaunančių formaliosios vaikų priežiūros paslaugas, dalis yra palyginti maža. Nors naujausiomis priemonėmis 3–4 metų vaikų priežiūros prieinamumo ir brangumo problemos tam tikru mastu sumažinamos, jomis nesprendžiamas jaunesnių nei 3 metų vaikų priežiūros pasiūlos klausimas. Įgyvendinus anksčiau paskelbtas reformas ir išlaidų mažinimą, visų pirma susijusius su parama dirbantiesiems, socialinės politikos rezultatai, įskaitant vaikų skurdo rodiklius, artimiausiu ir vidutiniu laikotarpiu gali blogėti, ypač esant didesnei infliacijai. Ypatingą susirūpinimą kelia namų ūkiuose, kurių nariai turi darbą, gyvenančių skurstančių vaikų skaičius;

               (10)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Jungtinės Karalystės ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Jungtinė Karalystė ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Jungtinės Karalystės politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (11)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą, o jos nuomonė
                  10
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Jungtinei Karalystei 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Fiskalinę politiką vykdyti vadovaujantis Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimais, o tai reiškia, kad 2018 m. reikės didelių fiskalinių pastangų. Imantis politikos veiksmų, reikėtų atsižvelgti į tikslą siekti fiskalinės krypties, kuri padeda ir stiprinti vykstantį atsigavimą, ir užtikrinti Jungtinės Karalystės viešųjų finansų tvarumą.

               2.Imtis papildomų veiksmų, kad būtų padidinta būsto pasiūla, be kita ko, vykdant planavimo taisyklių reformas ir jas įgyvendinant.

               3.Spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą ir sudaryti sąlygas tobulinti gebėjimus, be kita ko, toliau gerinant pameistrysčių kokybę ir numatant kitas finansuojamas tobulėjimo, t. y. tolesnio mokymosi, priemones.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) xxx.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 93 final.

                     (7)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Grynąsias valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje.

                     (10)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 502 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Bulgarijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Bulgarijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje Bulgarija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą.

               (2)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Bulgarijos ataskaita
                  7
               . Joje įvertinta Bulgarijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Bulgarijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2017 m. vasario 22 d.
                  8
                Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Bulgarijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma Bulgarija ir toliau patiria disbalansą, susijusį su vis dar būdingu finansų sektoriaus pažeidžiamumu ir dideliu įmonių įsiskolinimu didelio ilgalaikio nedarbo sąlygomis;

               (3)Bulgarija iki termino nepateikė 2017 m. nacionalinės reformų programos ir 2017 m. konvergencijos programos;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  9
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  10
               ;

               (5)šiuo metu Bulgarijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Vyriausybė nepateikė 2017 m. konvergencijos programos iki Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 nustatyto termino;

               (6)2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Bulgarijai 2017 m. užtikrinti 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Iš biudžeto vykdymo rezultatų duomenų matyti, kad Bulgarija jau 2016 m. pasiekė savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, numatoma, kad, jei politika nesikeis, 2016 m. 0,1 % BVP struktūrinis perteklius 2017 m. taps 0,4 % BVP deficitu, o 2018 m. – 0,3 % BVP deficitu. Nepaisant šio pablogėjimo, prognozuojama, kad struktūrinis balansas abejais metais ir toliau viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Apskritai Taryba mano, kad pagal prognozę 2017 ir 2018 m. Bulgarija turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas;

               (7)dedamos pastangos siekiant pagerinti mokesčių surinkimą. Nepaisant pagerėjimo, mokestinių prievolių vykdymas tebėra problema. Šešėlinės ekonomikos ir nedeklaruojamo darbo mastas vis dar yra didelis. Didelė su mokesčiais susijusi administracinė našta. Priemonės, kuriomis siekiama mažinti biurokratizmą, iki šiol, atrodo, davė mažai rezultatų, ir nėra jokių požymių, kad savanoriškas mokestinių prievolių vykdymas iš esmės pagerėtų. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, panašu, kad šių taisyklių vykdymo užtikrinimas svarbus ne tik vykdant kontrolę, bet taip pat stiprinant mokestinių prievolių nevykdymo prevenciją. Akivaizdu, kad 2015–2017 m. bendros nacionalinės mokesčių surinkimo gerinimo strategijos veiksmų planas, kuriuo sprendžiama šešėlinės ekonomikos problema ir mažinamos mokestinių prievolių vykdymo išlaidos, yra naudinga priemonė, ypač vertinant ir gerinant keleto mokesčių srities administracinių įstaigų darbo koordinavimą ir efektyvumą. Konkrečių priemonių ex post poveikio analizė galėtų padėti tinkamai vertinti, planuoti ir nukreipti būsimas mokestinių prievolių vykdymo priemones. Šios priemonės pakeis dabartinę strategiją, kuri baigia galioti 2017 m. pabaigoje;

               (8)valdžios institucijos, konsultuodamosi ir bendradarbiaudamos su atitinkamomis Europos įstaigomis, atliko bankininkystės ir draudimo sektorių turto kokybės patikrinimų ir testavimų nepalankiausiomis sąlygomis, taip pat privačių pensijų fondų turto patikrinimą. Nors iš rezultatų matyti bendras sektorių tvirtumas, tačiau pasitvirtinto ir tam tikras pažeidžiamumas, įskaitant kai kurių sistemai svarbių institucijų. Kadangi tolesnės priemonės dar nėra iki galo įgyvendintos, pažeidžiamumo šaltinis išlieka. Be to, per tris patikrinimus išsamiai nenagrinėti kai kurie klausimai, įskaitant nelikvidžių finansinių priemonių, turto ir susijusių šalių pozicijų vertinimą. Šiems klausimams spręsti priežiūros institucijos galėtų taikyti atsargesnį metodą. Tarp neišspręstų draudimo sektoriaus klausimų – tam tikrų perdraudimo sutarčių ir kai kurių gautinų draudimo sumų tvarkymas ir grupinė priežiūra;

               (9)siekiant spręsti vėl galimą panašaus disbalanso susidarymo ateityje problemą, reikia galutinai patvirtinti bankų priežiūros gerinimo priemones ir toliau gerinti ne bankų priežiūrą. Pagrindiniai valdžios institucijų uždaviniai tebėra sunkiai įvertinamo turto ir nesąžiningos verslo praktikos, įskaitant susijusių šalių ir susijusį skolinimą, klausimų sprendimas. Bulgarijos nacionalinis bankas pradėjo įgyvendinti bankų priežiūros restruktūrizavimo ir plėtojimo planą, kuris taip pat grindžiamas Pasaulio banko ir Tarptautinio valiutos fondo nustatytais faktais. Šis planas dabar įgyvendinamas, tačiau jį gali tekti iš dalies pakeisti, atsižvelgiant į Finansų sektoriaus vertinimo programos išvadas. Per draudimo ir pensijų fondų patikrinimus nustatyti priežiūros trūkumai patvirtina, kad Finansinės priežiūros komisija turi parengti ir įgyvendinti išsamų priežiūros stiprinimo planą, ir gerinti savo vidaus valdymą ir veikimą. Siekiant užtikrinti visišką patikimumą, toks planas turėtų būti grindžiamas geriausia tarptautine šios srities praktika ir turėtų būti parengtas ir įgyvendinamas glaudžiai bendradarbiaujant su Europos įstaigomis, prireikus atsižvelgiant į paslaugas teikiančių trečiųjų šalių pastabas;

               (10)įmonių skola išlieka didelė (daug didesnė nei analogiškų šalių), ji yra našta įmonių balansuose ir gali riboti kredito paklausą bei investicijas per vidutinės trukmės laikotarpį. Siekdamos sumažinti vis dar didelį įmonių neveiksnių paskolų kiekį, valdžios institucijos turėtų parengti išsamų priemonių rinkinį, kuriuo bankams būtų palengvinta skolų pertvarkymo procedūra. Pavyzdžiui, paspartinus nemokumo sistemos pertvarkymą, pagerėtų teisinė blogų skolų klausimo sprendimo aplinka ir būtų sudarytos neteisminio restruktūrizavimo sąlygos. Be nemokumo sistemos, į priemonių rinkinį būtų galima įtraukti priežiūros gaires, skirtas bankams, kuriuose ypač daug neveiksnių paskolų. Dėl to duomenys apie turto kokybę taptų skaidresni ir tai padėtų stiprinti antrinę neveiksnių paskolų rinką;

               (11)naujausi darbo rinkos pokyčiai buvo teigiami, tačiau vis dar išlieka struktūrinių problemų. Darbo jėgos toliau mažėja dėl visuomenės senėjimo ir emigracijos. Kadangi ekonomika patiria struktūrinių pokyčių, būtina išnaudoti neišnaudotą darbo jėgos potencialą. Šiuo metu darbo rinkai būdingas didelis ilgalaikis nedarbas ir neveiklumas, ribotas jaunimo įtraukimas į darbo rinką, įgūdžių trūkumas ir jų paklausos bei pasiūlos neatitiktis. Nors nedarbo lygis nukrito žemiau ES 2016 m. vidurkio, vis dar svarbiausi uždaviniai yra ilgalaikio nedarbo lygis, nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo ir žemos kvalifikacijos asmenų užimtumo lygis. Atsižvelgiant į šiuos uždavinius, aktyvi darbo rinkos politika yra nepakankamai orientuota į palankių sąlygų neturinčių asmenų grupes ir jų poreikius, ir tai apsunkina jų galimybes įsidarbinti. Be to, nepakankamai integruotos užimtumo ir socialinės paslaugos, skirtos socialinių išmokų gavėjams, gali apriboti jų dalyvavimą darbo rinkoje;

               (12)mokymosi rezultatų gerinimas ir kokybiško įtraukiojo bendrojo švietimo sistemos stiprinimas tebėra problema, kuri gali turėti įtakos skurdui. Nors vaikų skurdo ar socialinės atskirties rizika šiek tiek sumažėjo, ji tebėra viena iš didžiausių ES ir yra glaudžiai susijusi su tėvų išsilavinimo lygiu. Vertinant pagal PISA 2015 m. pagrindinių gebėjimų duomenis, matyti, kad skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų srityse gebėjimų neturinčių moksleivių dalis tebėra viena iš didžiausių ES. Dar neparengta planuota mokyklų finansavimo gerinimo metodika. Teikiant papildomą paramą prastų rezultatų pasiekusioms mokykloms, padedama pasiekti teisingesnių rezultatų. Vaikai iš šeimų, kurių socialinė ir ekonominė padėtis žemesnė, ypač romų šeimų, neturi lygių švietimo, be kita ko, ikimokyklinio ugdymo, galimybių. Profesinis rengimas ir mokymas pertvarkomi, bet jų kokybė ir mokymo įstaigų bendradarbiavimas su įmonėmis ir socialiniais partneriais yra nepakankami. Toliau plėtojama dvejopa švietimo sistema. Aukštojo mokslo srityje į rezultatus orientuotu finansavimu siekiama pagerinti kokybę ir atitikimą darbo rinkos poreikiams;

               (13)pagrindinėmis sveikatos priežiūros sistemos problemomis išlieka ribotos galimybės gauti priežiūrą, mažas finansavimas, specialistų emigracija ir prasti sveikatos rezultatai. Dėl mažos sveikatos draudimo apsaugos, įskaitant mažą valstybinį ambulatorinių medicinos paslaugų draudimą ir didelius mokėjimus savo lėšomis, kai kuriems žmonėms sunku gauti sveikatos priežiūros paslaugų. Naujos priemonės, kaip antai atrankinis ligoninių paslaugų sutarčių sudarymas pagal Nacionalinį sveikatos planą, gali padėti didinti galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugų ir didinti teisingumą, jeigu jos bus visiškai įgyvendintos;

               (14)nors minimalus darbo užmokestis Bulgarijoje vis dar yra mažiausias ES, nuo 2011 m. jis labai padidėjo. Padaryta nedidelė pažanga nustatant objektyvų mechanizmą, nepaisant darbdavių ir profesinių sąjungų susitarimo dėl kriterijų. Kadangi nėra skaidraus mechanizmo, kurį taikant atsižvelgiama į ekonominius ir socialinius kriterijus, darbo rinkos sąlygas ir institucinius jų taikymo aspektus, gali kilti užimtumo bei konkurencingumo rėmimo ir darbo pajamų išsaugojimo tinkamos pusiausvyros pavojus. Nepaisant tam tikrų socialinių partnerių nesutarimų per žlugusias derybas dėl minimalių socialinės apsaugos ribų 2017 m., socialinis dialogas šalyje tebevyksta;

               (15)pagrindinė ekonominė ir socialinė problema tebėra didelė žmonių, kuriems gresia skurdas arba socialinė atskirtis, dalis. Bulgarija vis dar yra skurdžiausia ES valstybė narė, o palankių sąlygų neturinčių asmenų grupės, pvz., romai, vaikai, pagyvenę žmonės ir kaimo vietovių gyventojai, patiria neproporcingai didelį to poveikį. Po kelerių nuolat gerėjusios padėties metų pagyvenusių žmonių skurdo rizikos lygis gerokai pablogėjo. Ypač didelė skurdo arba socialinės atskirties rizika kyla vyresnio amžiaus moterims, nes paprastai jų pensijų įmokų laikotarpis trumpesnis. Nors santykinio vaikų skurdo padėtis pagerėjo, šios grupės skurdo lygis tebėra labai didelis. Priėmus naują veiksmų planą, skatinamas vaikų globos deinstitucionalizavimas. Tačiau šių pokyčių vis dar nesusilaukė suaugusieji ir asmenys su negalia. Didelė ir vis didėjanti problema yra pajamų nelygybė. 20 % turtingiausių namų ūkių ir 20 % skurdžiausių namų ūkių pajamų santykis padidėjo nuo 6,1 2012 m. iki 7,1 2015 m. ir yra vienas didžiausių ES. Bulgarijoje pajamų nelygybės prieš mokesčius ir socialinius pervedimus ir po jų skirtumas yra tarp mažiausių ES. Socialinės apsaugos sistema, įskaitant bendrąją minimalių pajamų sistemą (kurią sudaro mėnesinės socialinės paramos išmokos ir šildymo išmokos), negali užtikrinti tinkamo lygio paramos. Socialines išmokas gaunančių asmenų draudimo apsauga tebėra nedidelė, o norint ja pasinaudoti taikomi labai griežti reikalavimai. Minimalių pajamų lygis tebėra žemas ir nuo 2009 m. nebuvo atnaujintas, taip pat nėra skaidraus jų koregavimo mechanizmo;

               (16)įdiegtos priemonės, kuriomis siekiama gerinti viešųjų pirkimų sistemą, bet jų konkreti pridėtinė vertė dar nėra aiški. Būtina užtikrinti tinkamą ir veiksmingą naujos rizika grindžiamos ex ante kontrolės sistemos įgyvendinimą. Dar nenuspręsta, kaip įgyvendinti rekomendacijas, pateiktas peržiūrėjus apeliacinių skundų sistemą, kadangi veiksmingos teisių gynimo priemonės ypač svarbios įgyvendinant svarbius projektus. Kai Viešųjų pirkimų agentūros administraciniai gebėjimai bus įvertinti, jie turės būti pritaikyti prie agentūros funkcijų. Be to, reikėtų stiprinti administracinius perkančiųjų organizacijų gebėjimus, be kita ko, naudojantis parama, kurią centrinei administracijai, savivaldybėms ir sveikatos sektoriui teikia Viešųjų pirkimų agentūra ir centrinės pirkimo įstaigos. Siekiant padidinti viešųjų pirkimų skaidrumą, vis dar reikia užbaigti diegti e. viešuosius pirkimus. Toliau didelį susirūpinimą kelia nešališkumo vykdant viešuosius pirkimus užtikrinimas ir galimų interesų konfliktų prevencija. Nepaisant naujausių reformų, kuriomis siekiama modernizuoti viešąjį administravimą, viešųjų institucijų efektyvumas ir veiksmingumas tebėra ribotas. 2016 m. padaryti keli teisiniai pakeitimai, siekiant nustatyti tinkamą teisinę sistemą, bet užtikrinti jų veiksmingą ir sisteminį vykdymą ir įgyvendinimą sunku;

               (17)2016 m. Bulgarija ėmėsi svarbių reformų, kuriomis siekta spręsti nuolat susirūpinimą keliantį teismų sistemos nepriklausomumo ir kokybės klausimą. Kadangi šios reformos pradėtos visai neseniai, dar per anksti vertinti jų poveikį. Tolesnių veiksmų būtina imtis keliose srityse. Korupcija taip pat tebėra pagrindinis Bulgarijos uždavinys ir toliau stabdo investicijas tiek nacionaliniu, tiek vietos lygmenimis. 2015 m. valdžios institucijos pateikė plataus užmojo kovos su korupcija strategiją, tačiau jos įgyvendinimas įstrigęs pradiniame etape. Bulgarijos kovos su korupcija politiką toliau varžo silpnos ir susiskaldžiusios institucijos, menki baudžiamojo persekiojimo rezultatai kovojant su aukšto lygio pareigūnų korupcija ir susilpnėjusi Parlamento parama reformoms. Pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Bulgarija gauna rekomendacijų teismų sistemos ir kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu srityse. Todėl šios sritys neįtrauktos į Bulgarijai skirtas rekomendacijas;

               (18)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino veiksmus, kurių Bulgarija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas;

               (19)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba mano, kad Bulgarija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto;

               (20)atsižvelgus į Komisijos nuodugnią apžvalgą ir šio vertinimo rezultatus, Tarybos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2 ir 3 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Bulgarijai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Toliau gerinti mokesčių surinkimą ir mokestinių prievolių vykdymą, be kita ko, po 2017 m. įgyvendinant išsamų priemonių rinkinį. Stiprinti priemonių neoficialios ekonomikos, įskaitant nedeklaruojamą darbą, apimčiai mažinti vykdymo užtikrinimą.

               2.Imtis tolesnių priemonių po finansų sektoriaus patikrinimų, visų pirma dėl perdraudimo sutarčių, grupinės priežiūros, sunkiai įvertinamo turto ir susijusių šalių pozicijų. Gerinti bankų ir ne bankų priežiūrą – įgyvendinti išsamius veiksmų planus glaudžiai bendradarbiaujant su Europos įstaigomis. Padėti mažinti vis dar didelį įmonių neveiksnių paskolų kiekį – parengti išsamų priemonių rinkinį, be kita ko, paspartinti nemokumo sistemos reformą ir paremti antrinės neveiksnių paskolų rinkos veikimą.

               3.Gerinti aktyvios darbo rinkos politikos tikslingumą ir užimtumo bei socialinių paslaugų, skirtų palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms, integraciją. Didinti kokybiško bendrojo švietimo teikimą, visų pirma romams. Didinti sveikatos draudimo apsaugą, mažinti mokėjimus savo lėšomis ir spręsti sveikatos priežiūros specialistų trūkumo klausimą. Konsultuojantis su socialiniais partneriais, sukurti skaidrų minimalaus darbo užmokesčio nustatymo mechanizmą. Didinti minimalių pajamų aprėptį ir adekvatumą.

               4.Užtikrinti veiksmingą 2014–2020 m. Nacionalinės viešųjų pirkimų strategijos įgyvendinimą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 502 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SWD2017) 68 final/3.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.