title: 2010 m. liepos 5 d. Komisijos rekomendacija dėl trūkumų pavojingumo vertinimo atliekant (komercinių transporto priemonių) techninį patikrinimą keliuose pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/30/EB

text:
               8.7.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 173/97

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA
   2010 m. liepos 5 d.
   dėl trūkumų pavojingumo vertinimo atliekant (komercinių transporto priemonių) techninį patikrinimą keliuose pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/30/EB
   (2010/379/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Siekiant saugumo keliuose, aplinkos apsaugos ir sąžiningos konkurencijos tikslų, svarbu užtikrinti, kad naudojamos komercinės transporto priemonės būtų tinkamai techniškai prižiūrimos ir tikrinamos, nes tik taip įmanoma garantuoti saugų Sąjungoje važinėjančių transporto priemonių naudojimą eismo sąlygomis.

               (2)

               Be 2000 m. birželio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/30/EB dėl Bendrijoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo keliuose (1) nurodytų standartų ir metodų, siekiant labiau suderinti sistemą ir užtikrinti visiems vienodas techninio patikrinimo keliuose sąlygas, reikėtų nustatyti tos direktyvos II priede išvardytų trūkumų vertinimo gaires.

               (3)

               Atsižvelgiant į gedimų pobūdį reikėtų nustatyti tris kategorijas.

               (4)

               Kiekvienoje gedimų kategorijoje turėtų būti apibūdintos tokios būklės transporto priemonės naudojimo pasekmės,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   Valstybės narės trūkumus, nustatytus atliekant transporto priemonės techninį patikrinimą kelyje, turėtų vertinti pagal šios rekomendacijos priede nustatytas gaires.

      Priimta Briuselyje 2010 m. liepos 5 d.

            Komisijos vardu

         Siim KALLAS

            Pirmininko pavaduotojas

      (1)  OL L 203, 2000 8 10, p. 1.

      PRIEDAS

         Defektų ir trūkumų vertinimo gairės

      Šiame dokumente, parengtame įgyvendinant Direktyvą 2000/30/EB, pateiktos gairės, pagal kurias valstybėms narėms rekomenduojama vertinti defektus (ir techninius defektus, ir kitus neatitikties faktus), nustatytus atliekant transporto priemonių techninį patikrinimą keliuose.
      Defektai klasifikuojami taip:

                  MENKI DEFEKTAI (MD)

                  DIDELI DEFEKTAI (DD)

                  PAVOJINGI DEFEKTAI (PD)

            Kiekviena defektų kategorija turi būti apibrėžiama atsižvelgiant į transporto priemonės būklę kaip nurodyta toliau.
      MENKI DEFEKTAI
      Transporto priemonės saugai didelio poveikio neturintys techniniai defektai ir kiti nežymūs neatitikties faktai. Transporto priemonės nebūtina pakartotinai tikrinti, nes galima pagrįstai manyti, jog nustatyti defektai bus nedelsiant pašalinti.
      DIDELI DEFEKTAI
      Defektai, dėl kurių gali pablogėti transporto priemonės sauga ir (arba) kilti pavojus kitiems kelių eismo dalyviams, taip pat kiti svarbesni neatitikties faktai. Transporto priemonę būtina kuo greičiau suremontuoti, o jos tolesniam naudojimui gali būti taikomi apribojimai ir sąlygos, pvz., reikalaujama transporto priemonę pateikti išsamesnei techninei apžiūrai.
      PAVOJINGI DEFEKTAI
      Defektai, dėl kurių tiesiogiai ir neišvengiamai kyla pavojus eismo saugai. Toliau naudoti transporto priemonę kelyje draudžiama, nors tam tikrais atvejais gali būti leidžiama nustatytomis sąlygomis nuvažiuoti tiesiai į nurodytą vietą, pvz., tokią, kurioje transporto priemonę būtų galima suremontuoti arba palikti saugoti.
      Transporto priemonė, kurioje yra skirtingas defektų grupes atitinkančių defektų, priskiriama didžiausią defektą atitinkančiai grupei. Transporto priemonė, kurioje nustatyti keli vienos grupės defektai, gali būti priskiriama kitai didesnių defektų grupei, jei dėl bendro tų defektų poveikio transporto priemonė tampa pavojingesnė.
      Defektus, kuriuos galima priskirti daugiau kaip vienai kategorijai, patikrinimą atliekantis inspektorius tam tikrai kategorijai priskiria atsižvelgdamas į jų pobūdį, kaip nustatyta nacionaliniuose teisės aktuose.
      Vertinant defektus turėtų būti atsižvelgiama į tipo patvirtinimo reikalavimus, galiojančius transporto priemonę pirmą kartą registruojant arba pradedant naudoti. Nepaisant to, kai kuriems elementams bus taikomi modifikavimo reikalavimai.

         Vertinimo reikalavimai

      Trūkumai yra techninių defektų ar kitų neatitikties faktų, kuriuos galima nustatyti, pavyzdžiai.

                  Elementas

                  Trūkumai

                  Defektų vertinimo gairės

                  MD

                  DD

                  PD

                  1.   STABDYMO ĮRANGA

                              1.1.

                              Mechaninė būklė ir veikimas

                              1.1.1.

                              Darbinio stabdžio pedalo ir (arba) rankinės svirties ašis

                              a)

                              Per didelė ašies įvarža.

                  X

                              b)

                              Ašis nusidėvėjusi arba pernelyg laisva.

                  X

                              1.1.2.

                              Pedalo ir (arba) rankinės svirties būklė ir stabdžių valdymo įtaiso eiga

                              a)

                              Pernelyg didelė arba nepakankama eigos atsarga.

                  X

                              b)

                              Stabdžių valdiklis išsijungia ne pagal reikalavimus.

                  X

                  X

                              c)

                              Nėra stabdžių pedalo paviršiaus slidumą mažinančios priemonės, ji atsilaisvinusi arba jos paviršius lygiai nudilęs.

                  X

                              1.1.3.

                              Vakuuminis siurblys arba kompresorius ir rezervuarai

                              a)

                              Įsijungus įspėjamajam įtaisui (arba kai manometras rodo nesaugią vertę) oro slėgio arba išretėjimo nepakanka stabdžiams įjungti bent du kartus.

                  X

                  X

                              b)

                              Laikas, per kurį pasiekiama saugi darbinio oro slėgio arba išretėjimo vertė, neatitinka reikalavimų (8).

                  X

                              c)

                              Neveikia kontūrų apsauginis vožtuvas arba slėgio sumažinimo vožtuvas.

                  X

                              d)

                              Oro nuotėkis, dėl kurio pastebimai sumažėja slėgis, arba girdimas oro nuotėkis.

                  X

                              e)

                              Išorinis pažeidimas, dėl kurio gali pablogėti stabdžių sistemos veikimas.

                  X

                  X

                              1.1.4.

                              Nepakankamo slėgio įspėjamasis manometras arba indikatorius

                  Manometras arba indikatorius veikia blogai arba yra sugedęs.

                  X

                  X

                              1.1.5.

                              Rankinio valdymo stabdžio vožtuvas

                              a)

                              Valdymo įtaisas įtrūkęs, pažeistas arba pernelyg susidėvėjęs.

                  X

                              b)

                              Valdymo įtaisas nepatikimai pritvirtintas ant vožtuvo arba nepatikimai pritvirtintas vožtuvas.

                  X

                              c)

                              Atsilaisvinusios jungtys arba yra nuotėkis iš sistemos.

                  X

                              d)

                              Veikimas netinkamas.

                  X

                              1.1.6.

                              Stovėjimo stabdžio valdiklis, valdymo svirtis, stovėjimo stabdžio reketinis mechanizmas, elektroninis stovėjimo stabdys

                              a)

                              Reketinis mechanizmas fiksuojamas netinkamai.

                  X

                              b)

                              Pernelyg didelis svirties ašies arba reketinio mechanizmo nusidėvėjimas.

                  X

                  X

                              c)

                              Dėl svirties pernelyg didelės eigos galima spręsti, kad sureguliuota netinkamai.

                  X

                              d)

                              Valdymo įtaiso nėra, jis pažeistas arba neveikia.

                  X

                              e)

                              Netinkamas veikimas, įspėjamasis indikatorius rodo netinkamą veikimą.

                  X

                              1.1.7.

                              Stabdymo sistemos čiaupai (atbuliniai vožtuvai, apsauginiai vožtuvai, reguliatoriai)

                              a)

                              Čiaupas pažeistas arba oro nuotėkis per didelis.

                  X

                  X

                              b)

                              Iš kompresoriaus išmetama per daug alyvos.

                  X

                              c)

                              Čiaupas nepatikimai arba netinkamai pritvirtintas.

                  X

                              d)

                              Hidraulinių stabdžių skysčio nuotėkis.

                  X

                  X

                              1.1.8.

                              Priekabos stabdžių jungtys (elektrinės ir pneumatinės)

                              a)

                              Sugedęs čiaupas arba automatinis sandarinimo vožtuvas.

                  X

                  X

                              b)

                              Čiaupas arba vožtuvas nepatikimai arba netinkamai pritvirtintas.

                  X

                  X

                              c)

                              Per didelis nuotėkis.

                  X

                  X

                              d)

                              Netinkamas veikimas.

                  X

                  X

                              1.1.9.

                              Suspausto oro balionas

                              a)

                              Balionas apgadintas, pažeistas korozijos arba nesandarus.

                  X

                  X

                              b)

                              Neveikia išleidimo čiaupas.

                  X

                  X

                              c)

                              Balionas nepatikimai arba netinkamai pritvirtintas.

                  X

                              1.1.10.

                              Stabdžių stiprintuvai, pagrindinis cilindras (hidraulinės sistemos)

                              a)

                              Stiprintuvas sugedęs arba neveiksmingas.

                  X

                              b)

                              Pagrindinis cilindras sugedęs arba nesandarus.

                  X

                  X

                              c)

                              Pagrindinis cilindras nepatikimai pritvirtintas.

                  X

                  X

                              d)

                              Trūksta stabdžių skysčio.

                  X

                  X

                              e)

                              Nėra pagrindinio cilindro rezervuaro dangtelio.

                  X

                              f)

                              Šviečia arba neveikia stabdžių skysčio signalinė lemputė.

                  X

                              g)

                              Netinkamai veikia stabdžių skysčio lygio įspėjamasis įtaisas.

                  X

                              1.1.11.

                              Standūs stabdžių sistemos vamzdeliai

                              a)

                              Akivaizdus gedimo arba įtrūkimo pavojus.

                  X

                  X

                              b)

                              Nuotėkis iš vamzdelių arba jungčių.

                  X

                  X

                              c)

                              Vamzdeliai pažeisti arba per daug paveikti korozijos.

                  X

                  X

                              d)

                              Vamzdeliai ne savo vietoje.

                  X

                  X

                              1.1.12.

                              Lanksčios stabdžių sistemos žarnelės

                              a)

                              Akivaizdus gedimo arba įtrūkimo pavojus.

                  X

                  X

                              b)

                              Stabdžių žarnelės pažeistos, nutrintos, susisukusios arba per trumpos.

                  X

                  X

                              c)

                              Nuotėkis iš žarnelių arba jungčių.

                  X

                  X

                              d)

                              Žarnelės išsipučia veikiant slėgiui.

                  X

                  X

                              e)

                              Žarnelės akytos.

                  X

                              1.1.13.

                              Stabdžių antdėklai ir trinkelės

                              a)

                              Per didelis antdėklo arba trinkelės nusidėvėjimas.

                  X

                  X

                              b)

                              Antdėklo arba trinkelės užteršimas (alyva, tepalu ir t. t.).

                  X

                  X

                              c)

                              Nėra antdėklo arba trinkelės.

                  X

                              1.1.14.

                              Stabdžių būgnai, stabdžių diskai

                              a)

                              Būgnas arba diskas pernelyg nusidėvėjęs, per daug subraižytas, įtrūkęs, nepatikimai įtvirtintas arba suskilęs.

                  X

                  X

                              b)

                              Būgno arba disko užteršimas (alyva, tepalu ir t. t.).

                  X

                  X

                              c)

                              Nėra būgno arba disko.

                  X

                              d)

                              Nepatikimai pritvirtintas pagrindas.

                  X

                              1.1.15.

                              Stabdžių lynai, trauklės, svirtys, jungtys

                              a)

                              Lynas pažeistas arba surištas.

                  X

                  X

                              b)

                              Sudedamoji dalis per daug nusidėvėjusi ar pažeista korozijos.

                  X

                  X

                              c)

                              Lynas, trauklė arba jungtis nepatikimai įtvirtinti.

                  X

                              d)

                              Lyno kanalas pažeistas.

                  X

                              e)

                              Ribojamas stabdžių sistemos dalių laisvas judėjimas.

                  X

                              f)

                              Neįprasta svirčių arba jungčių eiga, iš kurios galima spręsti, kad netinkamai sureguliuota arba kad nusidėvėjimas per didelis.

                  X

                              1.1.16.

                              Stabdžių cilindrai (įskaitant stabdymo mechanizmą su spyruokliniu energijos akumuliatoriumi ar hidraulinius cilindrus)

                              a)

                              Cilindras įtrūkęs ar pažeistas.

                  X

                  X

                              b)

                              Cilindras nesandarus.

                  X

                  X

                              c)

                              Cilindras nepatikimai arba netinkamai pritvirtintas.

                  X

                  X

                              d)

                              Cilindras pernelyg pažeistas korozijos.

                  X

                  X

                              e)

                              Nepakankama arba per didelė darbinio stūmoklio arba diafragmos eiga.

                  X

                  X

                              f)

                              Nėra purvasaugio arba jis pernelyg pažeistas.

                  X

                  X

                              1.1.17.

                              Stabdymo jėgos reguliatorius

                              a)

                              Trauklės defektas.

                  X

                              b)

                              Trauklė netinkamai sureguliuota.

                  X

                              c)

                              Reguliatorius užstrigęs arba neveikia.

                  X

                  X

                              d)

                              Reguliatoriaus nėra.

                  X

                              e)

                              Nėra informacinės lentelės.

                  X

                              f)

                              Duomenys neįskaitomi arba neatitinka reikalavimų (8).

                  X

                              1.1.18.

                              Tarpo reguliatoriai ir indikatoriai

                              a)

                              Reguliatorius pažeistas, užstrigęs arba jo eiga neįprasta, pernelyg nusidėvėjęs arba netinkamai sureguliuotas.

                  X

                              b)

                              Reguliatorius sugedęs.

                  X

                              c)

                              Reguliatorius netinkamai įrengtas arba pakeistas.

                  X

                              1.1.19.

                              Stabdžio-lėtintuvo sistema (jeigu įrengta arba jeigu privalo būti įrengta)

                              a)

                              Nepatikimos jungtys arba tvirtinimo detalės.

                  X

                  X

                              b)

                              Sistema akivaizdžiai sugedusi arba jos nėra.

                  X

                              1.1.20.

                              Automatinis priekabos stabdžių veikimas

                  Atjungus priekabą, jos stabdžiai automatiškai nesuveikia.

                  X

                              1.1.21.

                              Visa stabdymo sistema

                              a)

                              Kiti sistemos įtaisai (pvz., užšalimo saugiklis, oro džiovintuvas ir t. t.) pažeisti iš išorės arba paveikti korozijos tiek, kad tai turi neigiamos įtakos stabdymo sistemai.

                  X

                  X

                              b)

                              Oro arba antifrizo nuotėkis.

                  X

                  X

                              c)

                              Nepatikimai arba netinkamai pritvirtinta bet kuri iš sudedamųjų dalių.

                  X

                              d)

                              Netinkamas sudedamųjų dalių remontas arba konstrukcijos pakeitimas (1).

                  X

                  X

                              1.1.22.

                              Patikrinimo jungtys (jeigu yra arba turi būti)

                              a)

                              Nėra.

                  X

                              b)

                              Pažeistos, netinkamos naudoti arba nesandarios.

                  X

                  X

                              1.2.

                              Darbinio stabdžio veikimas ir veiksmingumas

                              1.2.1.

                              Veikimas

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              Nepakankama vieno arba daugiau ratų stabdymo jėga.

                  X

                  X

                              b)

                              Vieno rato stabdymo jėga nesiekia 70 % kito tos ašies rato didžiausios stabdymo jėgos. Jeigu stabdžiai tikrinami kelyje, transporto priemonė pernelyg nukrypsta nuo tiesios linijos.

                  X

                  X

                              c)

                              Stabdymo jėga didėja netolygiai (staiga).

                  X

                              d)

                              Kurio nors rato stabdžių veikimo delsa.

                  X

                              e)

                              Per dideli stabdymo jėgos svyravimai per vieną rato sūkį.

                  X

                              1.2.2.

                              Veiksmingumas

                                 (E)
                                  (9)

                  Matavimo prietaisų rodmenys mažesni už toliau nurodytuosius.

                              N1 kategorija – 45 %

                              M1, M2 ir M3 kategorijos – 50 % (2)

                              N2 ir N3 kategorijos – 43 % (3)

                              O2, O3 ir O4 kategorijos – 40 % (4)

                  X

                  X

                              1.3.

                              Atsarginio (avarinio) stabdžio veikimas ir veiksmingumas (jeigu tai atskira sistema)

                              1.3.1.

                              Veikimas

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              Nepakankama vieno arba daugiau ratų stabdymo jėga.

                  X

                  X

                              b)

                              Vieno rato stabdymo jėga nesiekia 70 % kito tos ašies rato didžiausios stabdymo jėgos. Jeigu stabdžiai tikrinami kelyje, transporto priemonė pernelyg nukrypsta nuo tiesios linijos.

                  X

                  X

                              c)

                              Stabdymo jėga didėja netolygiai (staiga).

                  X

                  X

                              1.3.2.

                              Veiksmingumas

                  Stabdymo jėga nesiekia 50 % (5) darbinio stabdžio stabdymo jėgos, nurodytos 1.2.2 punkte, atsižvelgiant į didžiausią leidžiamą masę arba (puspriekabėms) bendrą leidžiamą ašių apkrovą (išskyrus L1e ir L3e kategorijų transporto priemones).

                  X

                  X

                              1.4.

                              Stovėjimo stabdžio veikimas ir veiksmingumas

                              1.4.1.

                              Veikimas

                                 (E)
                                  (9)

                  Stabdžius tikrinant kelyje, neveikia vienos pusės stabdžiai, transporto priemonė pernelyg nukrypsta nuo tiesios linijos.

                  X

                  X

                              1.4.2.

                              Veiksmingumas

                                 (E)
                                  (9)

                  Bet kurios transporto priemonės stabdymo veiksmingumas, atsižvelgiant į jos didžiausią leidžiamą masę, mažesnis kaip 16 %, arba, jeigu tai motorinė transporto priemonė, mažesnis kaip 12 %, atsižvelgiant į leidžiamą bendrą transporto priemonės masę (taikoma didesnioji masės vertė).

                  X

                  X

                              1.5.

                              Stabdžio-lėtintuvo sistemos veikimas

                              a)

                              Stabdymo veiksmingumas kinta netolygiai (netaikoma variklinio stabdžio sistemoms).

                  X

                              b)

                              Sistema neveikia.

                  X

                              1.6.

                              Stabdžių antiblokavimo sistema (ABS)

                              a)

                              Įspėjamasis įtaisas veikia netinkamai.

                  X

                              b)

                              Įspėjamasis įtaisas rodo, kad sistema veikia netinkamai.

                  X

                              c)

                              Nėra ratų sukimosi greičio jutiklių arba jie pažeisti.

                  X

                              d)

                              Pažeisti laidai.

                  X

                              e)

                              Nėra kitų sudedamųjų dalių arba jos pažeistos.

                  X

                              1.7.

                              Elektroninė stabdymo sistema (EBS)

                              a)

                              Įspėjamasis įtaisas veikia netinkamai.

                  X

                              b)

                              Įspėjamasis įtaisas rodo, kad sistema veikia netinkamai.

                  X

                  8.   NEIGIAMI VEIKSNIAI

                              8.1.

                              Triukšmas

                              8.1.1.

                              Triukšmo slopinimo sistema

                              a)

                              Triukšmo lygis viršija leidžiamą pagal reikalavimus (8).

                  X

                              b)

                              Bet kuri triukšmo slopinimo sistemos dalis atsilaisvinusi, gali nukristi, pažeista, netinkamai sumontuota, jos nėra arba jos konstrukcija akivaizdžiai pakeista taip, kad triukšmo lygis gali padidėti.

                  X

                  X

                              8.2.

                              Išmetamieji teršalai

                              8.2.1.

                              Benzininio variklio išmetamieji teršalai

                              8.2.1.1.

                              Išmetamųjų teršalų kontrolės įranga

                              a)

                              Nėra gamintojo įrengtos išmetamųjų teršalų kontrolės įrangos, pakeista jos konstrukcija arba akivaizdu, kad ji sugedusi.

                  X

                  X

                              b)

                              Yra nuotėkių, dėl kurių išmetamųjų teršalų kiekio matavimai gali būti netikslūs.

                  X

                              8.2.1.2.

                              Išmetamieji dujiniai teršalai

                                 (E)
                                  (9)

                              a)

                              Išmetamųjų dujų kiekis viršija tam tikrus gamintojo nurodytus dydžius

                  X

                              b)

                              arba, jeigu tokios informacijos nėra, išmetamas CO kiekis viršija:

                                          i)

                                          transporto priemonių, kuriose nėra įrengtos šiuolaikinės išmetamųjų teršalų kontrolės sistemos:

                                                      —

                                                      4,5 % arba

                                                      —

                                                      3,5 %,

                                                atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose (8) nurodytą paskirtį;

                                          ii)

                                          transporto priemonių, kuriose įrengta šiuolaikinė išmetamųjų dujų kontrolės sistema:

                                                      —

                                                      varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,5 %,

                                                      —

                                                      varikliui veikiant tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,3 %
                                                      arba

                                                      —

                                                      varikliui veikiant tuščiąja eiga – 0,3 % (6),

                                                      —

                                                      varikliui veikiant tuščiąja eiga, padidintu sūkių dažniu – 0,2 %,

                                                atsižvelgiant į pirmosios registracijos datą arba į reikalavimuose (8) nurodytą paskirtį.

                  X

                              c)

                              Lambda vertė yra už intervalo 1 ± 0,03 ribų arba neatitinka gamintojo specifikacijos.

                  X

                              d)

                              Iš įmontuotosios diagnostikos įrangos rodmenų galima spręsti, kad yra rimtų sutrikimų.

                  X

                              e)

                              Iš nuotolinio matavimo įranga nustatytų rezultatų matyti, kad yra reikšmingas reikalavimų neatitikimas.

                  X

                              8.2.2.

                              Dyzelinių variklių išmetamieji teršalai

                              8.2.2.1.

                              Išmetamųjų teršalų kontrolės įranga

                              a)

                              Nėra gamintojo įrengtos išmetamųjų teršalų kontrolės įrangos arba akivaizdu, kad ji sugedusi.

                  X

                  X

                              b)

                              Yra nuotėkių, dėl kurių išmetamųjų teršalų kiekio matavimai gali būti netikslūs.

                  X

                              8.2.2.2.

                              Išmetamųjų dujų neskaidrumas

                                 (E)
                                  (9)

                              Transporto priemonėms, registruotoms arba pradėtoms naudoti iki 1980 m. sausio 1 d., šis reikalavimas netaikomas.

                              a)

                              Jeigu tai transporto priemonės, registruotos arba pradėtos naudoti po reikalavimuose (8) nurodytos datos,
                              išmetamųjų dujų neskaidrumas viršija lygį, užrašytą ant transporto priemonėje gamintojo įrengtos lentelės;

                  X

                              b)

                              jeigu tokios informacijos nėra arba jeigu pagal reikalavimus (8) etaloninių verčių taikyti negalima:
                              dyzeliniai varikliai be pripūtimo – 2,5 m-1,
                              varikliai su turbininiu kompresoriumi
                              – 3,0 m-1

                              arba, jeigu tai reikalavimuose nurodytos transporto priemonės arba transporto priemonės, įregistruotos arba pradėtos naudoti po reikalavimuose nurodytos datos (8)

                              – 1,5 m-1
                                  (7)

                  X

                              c)

                              Iš nuotolinio matavimo įranga nustatytų rezultatų matyti, kad yra reikšmingas reikalavimų neatitikimas.

                  X

                              8.4.

                              Kiti su aplinka susiję dalykai

                              8.4.1.

                              Skysčių nuotėkis

                  Bet koks pernelyg gausus skysčio nuotėkis, dėl kurio gali būti padaryta žalos aplinkai arba sukeltas pavojus kitiems kelių eismo dalyviams.

                  X

                  X

         (1)  Netinkamas remontas arba konstrukcijos pakeitimas – toks remontas arba konstrukcijos pakeitimas, kuris turi neigiamos įtakos transporto priemonės saugai kelyje arba aplinkai.

         (2)  48 %, jeigu tai transporto priemonės, kuriose nėra ABS, arba jeigu transporto priemonių tipas patvirtintas iki 1991 m. spalio 1 d.

         (3)  45 %, jeigu transporto priemonė registruota po 1988 m. arba praėjus reikalavimuose nurodytai datai (taikoma vėlesnė iš šių dviejų datų).

         (4)  43 %, jeigu puspriekabė arba priekaba su grąžulu įregistruota po 1988 m. arba praėjus reikalavimuose nurodytai datai (taikoma vėlesnė iš šių dviejų datų).

         (5)  2,2 m/s2 – galioja N1, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėms.

         (6)  Transporto priemonės, kurių tipas patvirtintas pagal ribas, nurodytas Tarybos direktyvos 70/220/EEB (OL L 76, 1970 4 6, p. 1) arba kurios pirmą kartą įregistruotos arba pradėtos naudoti po 2002 m. liepos 1 d.

         (7)  Tipas patvirtintas laikantis Direktyvos 70/220/EEB I priedo 5.3.1.4 punkto B eilutėje nustatytų apribojimų ar vėlesniais pakeitimais; Tarybos direktyvos 88/77/EEB (OL L 36, 1988 2 9, p. 33) I priedo 6.2.1 punkto B1, B2 ar C eilutės apribojimų ar vėlesniais pakeitimais arba pirmą kartą įregistruota arba pradėta eksploatuoti po 2008 m. liepos 1 d.

         (8)  „Reikalavimai“ nustatyti tipo patvirtinimo reikalavimais, galiojančiais patvirtinant tipą, pirmą kartą registruojant arba pirmą kartą pradedant naudoti transporto priemonę, taip pat modifikavimo įpareigojimais arba registravimo šalies nacionalinės teisės aktais.

         (9)  (E) – šiam elementui patikrinti reikalinga įranga.


title: 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendacija dėl Nyderlandų 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Nyderlandų stabilumo programos

text:
               24.7.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 219/88

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2012 m. liepos 10 d.
   dėl Nyderlandų 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Nyderlandų stabilumo programos
   2012/C 219/26
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, daugiausia dėmesio skiriant toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)

               2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)

               2011 m. liepos 12 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Nyderlandų 2011 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl atnaujintos 2011–2014 m. Nyderlandų stabilumo programos;

               (4)

               2011 m. lapkričio 23 d. Komisija patvirtino antrąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas antras ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. 2012 m. vasario 14 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Nyderlandai yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)

               2011 m. gruodžio 1 d. Taryba priėmė išvadas, kuriose ragina Socialinės apsaugos komitetą, bendradarbiaujant su Užimtumo komitetu ir kitais komitetais, pateikti savo nuomonę dėl veiksmų, rekomenduojamų pagal strategijos „Europa 2020“ politikos ciklą. Ši nuomonė yra Užimtumo komiteto nuomonės dalis;

               (6)

               vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 ir 2012 m. vasario 15 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2012 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2012 m. metinę augimo apžvalgą;

               (7)

               2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti krizės sukeltas socialines pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

               (8)

               2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į jų stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas;

               (9)

               2012 m. balandžio 27 d. Nyderlandai pateikė savo 2012–2015 m. stabilumo programą ir savo 2012 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

               (10)

               remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra optimistinis. Stabilumo programoje, neatsižvelgiant į neigiamą papildomų augimo konsolidavimo priemonių poveikį, 2013 m. numatytas 1,25 % ekonomikos augimas, nors Komisija, remdamasi tuo pačiu politikos nekeitimo scenarijumi, prognozuoja mažesnį augimą – 0,7 %. Nurodytas stabilumo programos tikslas – laikytis Tarybos rekomendacijų dėl perviršinio deficito ištaisymo ir stengtis toliau stiprinti biudžeto būklę siekiant vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo, taikant tikslingas struktūrines priemones, kurios sudarytų bent 0,5 % BVP per metus. Stabilumo programos tikslas – kad 2013 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarytų 3 % BVP, be to, joje patvirtinamas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – 0,5 % BVP struktūrinis deficitas, kuris deramai atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. 0,75 % BVP dydžio vidutinės metinės 2010–2013 m. fiskalinės priemonės, remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu (5), atitinka Tarybos rekomenduojamas 0,75 % BVP struktūrines priemones. Stabilumo programoje nenurodyti biudžeto tikslai po 2013 m., todėl 2013 m. biudžeto koregavimo tvarumo, pažangos siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo vėlesniais metais ir Stabilumo ir augimo pakte nustatyto išlaidų kriterijaus laikymosi neįmanoma įvertinti.
               Biudžeto projekcijos programos laikotarpiu susijusios su įgyvendinimui kylančia rizika. Ji kyla ne tik naujoms konsolidavimo priemonėms, apie kurias paskelbta, bet ir kai kurių priemonių, dėl kurių susitarė kadenciją baigianti Vyriausybė, įgyvendinimui. 2012 m. balandžio mėn. Vyriausybė pasiūlė papildomų priemonių 2013 m., o jų poveikis biudžetui buvo tiksliau apibrėžtas ir įvertintas gegužės 25 d., po vertinimo galutinio termino. Iki šiol biudžeto koregavimas buvo vykdomas daugiausia mažinant išlaidas, tarp kurių ir augimą skatinančias išlaidas. Remiantis 2012 m. stabilumo programa numatoma, kad skolos ir BVP santykis 2012 m. gerokai padidės ir pasieks 70,2 % BVP, o 2013 m., atsižvelgiant į papildomų konsolidavimo priemonių poveikį, didės mažiau – iki 70,7 % BVP. Taigi skolos santykis turėtų išlikti gerokai didesnis už Sutartyje nustatytą 60 % pamatinę vertę. Stabilumo programoje nenurodyti 2014 ir 2015 m. su skola susiję tikslai, todėl neįmanoma įvertinti, ar po 2013 m. bus laikomasi Stabilumo ir augimo pakte nustatyto skolos mažinimo kriterijaus;

               (11)

               Vyriausybė pateikė planus teisės aktais nustatytą pensinį amžių palaipsniui padidinti, kad ne vėliau nei 2019 m. jis būtų 66 metai, o 2024 m. – 67 metai. Vėliau teisės aktais nustatytas pensinis amžiaus bus susietas su tikėtina gyvenimo trukme. Atitinkamą faktinio pensinio amžiaus didinimą turėtų lydėti darbo rinkos priemonės. Remiantis Vyriausybės susitarimu, pensijų reformos tikslas – antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemoje užtikrinti tinkamą ir tvarų išlaidų ir rizikos pasidalijimą tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų. Kalbant apie ilgalaikę priežiūrą, Vyriausybė pateikė reformos planą. Siekiant sumažinti su visuomenės senėjimu Nyderlanduose susijusią finansinę naštą, reikės imtis tolesnių konkrečių priemonių;

               (12)

               buvo sumažintos papildomas pajamas gaunančių asmenų fiskalinės paskatos nedirbti, tačiau dar nepakankamai. Pašalinus likusias paskatas nedirbti padidėtų darbo jėgos pasiūla ir žmogiškojo kapitalo paskirstymo veiksmingumas. Reikėtų pagerinti socialiai pažeidžiamų grupių integraciją į darbo rinką;

               (13)

               įmonių politikos srityje buvo patvirtintos svarbiausių sektorių darbotvarkės, o Vyriausybės ir pramonės atstovai pasirašė sektorių „inovacijų sutartis“. Pradėjus taikyti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (RDA+) mokesčių lengvatų sistemą, kuri yra inovacijų, privačių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros ir glaudesnių mokslininkų bei verslininkų ryšių skatinimo priemonių dalis, padidinta parama privatiems moksliniams tyrimams. Tačiau daugiausia dėmesio skiriant „svarbiausiems sektoriams“, neturėtų nukentėti fundamentiniai tyrimai ir „svarbiausiems sektoriams“ nepriklausančios inovacinės įmonės;

               (14)

               per pastaruosius keturis dešimtmečius Nyderlandų būsto rinkoje atsirado struktūrinių iškraipymų. Nekilnojamojo turto rinkoje dėl esminių pasiūlos apribojimų ir būstų savininkams teikiamų mokesčių paskatų (visų pirma būsto hipotekos palūkanų atskaitymo, kuris palankus aukštesnes pajamas gaunantiems namų ūkiams), kapitalas paskirstomas neveiksmingai. Nuomos rinkoje, kurios labai didelę dalį sudaro socialiniai būstai, dėl socialinės politikos ir nuomos kainų bei jų augimo ribojimo nuomojamų būstų pasiūla tapo labai nelanksti. Pakeitus būstų savininkams taikomą palankią apmokestinimo tvarką Nyderlandų būsto rinkos struktūriniai iškraipymai turėtų sumažėti;

               (15)

               Nyderlandai prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plius“. Šie įsipareigojimai, taip pat 2011 m. prisiimti ir įgyvendinami įsipareigojimai, yra susiję su užimtumo skatinimu, konkurencingumo didinimu, finansinio stabilumo stiprinimu ir viešųjų finansų tvarumo didinimu. Komisija įvertino, kaip įgyvendinami pagal paktą „Euro plius“ prisiimti įsipareigojimai. Į šio vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta rengiant rekomendacijas;

               (16)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

               (17)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) pateikė, visų pirma, toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

         REKOMENDUOJA Nyderlandams 2012–2013 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas laiku ir tvariai. Siekiant šio tikslo – visiškai įgyvendinti numatytą 2012 m. biudžeto strategiją. Nurodyti priemones, reikalingas siekiant užtikrinti 2013 m. biudžeto įgyvendinimą, kad būtų pritaikytos Tarybos rekomendacijose pagal perviršinio deficito procedūrą nustatytos struktūrinio koregavimo priemonės. Vėliau įgyvendinti tinkamas struktūrinio koregavimo priemones, kad būtų padaryta pakankama pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo, taip pat laikantis išlaidų kriterijaus, ir padaryti pakankamą pažangą siekiant laikytis skolos mažinimo kriterijaus, kartu apsaugant tiesiogiai su augimu susijusių sričių, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų ir inovacijų, švietimo ir mokymo, išlaidas. Siekiant šio tikslo, suformuota nauja Vyriausybė turi pateikti atnaujintą 2012 m. stabilumo programą su pagrįstais tikslais ir priemonėmis laikotarpiui po 2013 m.

               2.

               Imtis priemonių, kad būtų padidintas ir su tikėtina gyvenimo trukme susietas teisės aktais nustatytas pensinis amžius, ir šias priemones paremti darbo rinkos priemonėmis, kuriomis skatinamas faktinio pensinio amžiaus didinimas, kartu gerinant ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Pritaikyti antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemą, kad ji atspindėtų teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus didinimą, kartu užtikrinant tinkamą išlaidų ir rizikos pasidalijimą tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų. Įgyvendinti numatytą ilgalaikės priežiūros reformą ir, atsižvelgiant į visuomenės senėjimą, ją papildyti tolesnėmis išlaidų augimo ribojimo priemonėmis.

               3.

               Didinti dalyvavimą darbo rinkoje – ypač vyresnio amžiaus žmonių, moterų, neįgaliųjų ir migrantų – dar labiau mažinant papildomas pajamas gaunančių asmenų fiskalines paskatas nedirbti, skatinant asmens statuso pokyčius darbo rinkoje ir šią rinką darant lankstesne.

               4.

               Remti inovacijas, privačias investicijas į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, glaudesnius mokslininkų ir verslininkų ryšius, taip pat skatinti pramonės atsinaujinimą, įgyvendinant įmonių politiką teikti tinkamas paskatas, kartu užtikrinant, kad šiomis priemonėmis galėtų pasinaudoti įmonės, kurioms netaikomas griežtas svarbiausių sektorių apibrėžimas, ir nenukentėtų fundamentiniai tyrimai.

               5.

               Imtis priemonių, kad pamažu būtų reformuota būsto rinka: i) pakeisti būstų savininkams palankią apmokestinimo tvarką, pirmiausia pamažu atsisakant hipotekos palūkanų neapmokestinimo ir (arba) taikant sąlyginės nuomos sistemą, ii) nustatyti labiau į rinką orientuotą nuomojamų būstų kainų nustatymo mechanizmą ir iii) socialinio būsto nuomos kainą derinti su namų ūkio pajamomis.

      Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. SHIARLY

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  Toliau taikomos 2012 metais pagal 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimą 2012/238/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 119, 2012 5 4, p. 47).

      (3)  OL C 212, 2011 7 19, p. 13.

      (4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

      (5)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos tarnybų perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija ir taikant bendrai sutartą metodiką.

      (6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


				|

		52013PC0778

			Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS dėl pritarimo, kad Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą /* COM/2013/0778 final */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
2012 m. rugsėjo 24 d.
Taryba įgaliojo Komisiją Europos Sąjungos bei jos valstybių
narių ir Kroatijos Respublikos vardu pradėti derybas su
buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija dėl Europos
Bendrijų bei jų valstybių narių ir buvusiosios Jugoslavijos
Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo (toliau – SAS)
protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą
į Europos Sąjungą, sudarymo.
Šios derybos pradėtos 2012 m. gruodžio 18
d., pirmiau įvykus techninėms konsultacijoms su buvusiąja
Jugoslavijos Respublika Makedonija šiuo klausimu. Tolesni derybų turai
surengti 2013 m. sausio 25 d. ir 2013 m. balandžio 10 d. Buvusiosios
Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybė savo pritarimą protokolui
patvirtino 2013 m. spalio 25 d. Protokolas atnaujintas, kad būtų
atsižvelgta į 2013 m. ES muitų tarifą ir laipsnišką
muitų panaikinimą pagal SAS.  Protokolo tekstas pridedamas.
Komisija siūlo Tarybai
Europos Sąjungos vardu priimti sprendimą dėl protokolo
pasirašymo ir laikino taikymo ir sudaryti protokolą Europos Sąjungos
bei jos valstybių narių vardu. Europos atominės energijos
bendrija (toliau – EAEB) taip pat yra Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo
šalis. Dėl protokolo sudarymo Europos atominės energijos bendrijos
vardu Komisija Tarybai siūlo pritarti pagal EAEB steigimo sutarties 101
straipsnio antrą pastraipą.
Pagal EAEB sutarties 101
straipsnį sprendimą pasirašyti susitarimą priima Komisija, o
sprendimą sudaryti susitarimą priima Komisija Tarybai pritarus.
Todėl reikia priimti atskirus sprendimus dėl protokolo pasirašymo ir
sudarymo ES vardu ir EAEB vardu.
Dėl protokolo sudarymo
Europos atominės energijos bendrijos vardu Komisija Tarybai siūlo:
–
pritarti pagal EAEB steigimo sutarties 101 straipsnio
antrą pastraipą.
Rekomendacija
TARYBOS SPRENDIMAS
dėl pritarimo, kad Komisija Europos
atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Bendrijų bei
jų valstybių narių ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos
Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolą, kuriuo
atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos
Sąjungą
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos atominės
energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio
antrą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją,
kadangi:
(1)
2012 m. rugsėjo 24 d. Taryba įgaliojo
Komisiją pradėti derybas su buvusiąja Jugoslavijos Respublika
Makedonija dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių
ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir
asociacijos susitarimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos
Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo;
(2)
šios derybos sėkmingai užbaigtos;
(3)
dėl tų klausimų, kurie priklauso
Europos atominės energijos bendrijos kompetencijai, turėtų
būti pritarta tam, kad Komisija sudarytų protokolą;
(4)
dėl tų klausimų, kurie priklauso
Europos Sąjungos kompetencijai, protokolo pasirašymui ir sudarymui taikoma
atskira procedūra,
NUSPRENDĖ:
Vienintelis straipsnis
Šiuo straipsniu pritariama tam, kad Komisija
Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos
Bendrijų bei jų valstybių narių ir buvusiosios Jugoslavijos
Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolą
(toliau – protokolas), kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos
įstojimą į Europos Sąjungą.
Protokolo tekstas pridedamas prie Tarybos
sprendimo dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių
ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir
asociacijos susitarimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos
Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, pasirašymo ir
laikino taikymo.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas


title: 2011 m liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2011 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos ir dėl Tarybos nuomonės dėl atnaujintos 2011–2014 m. Lietuvos konvergencijos programos

text:
               16.7.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 210/1

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2011 m liepos 12 d.
   dėl 2011 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos ir dėl Tarybos nuomonės dėl atnaujintos 2011–2014 m. Lietuvos konvergencijos programos
   2011/C 210/01
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui pradėti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą sustiprintu ekonominės politikos koordinavimu, kuria daugiausia dėmesio bus skiriama svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas.

               (2)

               2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką.

               (3)

               2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirmąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“.

               (4)

               2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. Tarybos išvadas ir Komisijos metinę augimo apžvalgą). Ji pabrėžė, kad pirmenybę reikia teikti patikimų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atkūrimui, nedarbo mažinimui reformuojant darbo rinką ir naujoms ekonomikos augimą intensyvinančioms pastangoms. Ji paprašė, kad valstybės narės šiuos prioritetus įgyvendintų konkrečiomis priemonėmis ir jas įtrauktų į savo stabilumo arba konvergencijos programas ir į nacionalines reformų programas.

               (5)

               2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas.

               (6)

               2011 m. balandžio 28 d. Lietuva pateikė 2011 m. atnaujintą konvergencijos programą, apimančią laikotarpį nuo 2011 iki 2014 m., ir jos 2011 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu.

               (7)

               Lietuvos ekonomika atsigauna po didelės ekonomikos krizės, per kurią BVP nuo aukščiausio pakilimo taško iki žemiausio kritimo taško susitraukė 17 %, kai smukusios vidaus paklausos poveikį dar sustiprino pasaulio prekybos nuosmukis. Krizės poveikį greitai pajuto darbo rinka: 2010 m. viduryje nedarbas pasiekė rekordinį – 18,3 % – lygį, palyginti su vos 4,2 % 2008 m. pradžioje. Tvirtas įsipareigojimas laikytis valiutų valdybos principų ir reikšmingas fiskalinis konsolidavimas, taip pat privačiojo sektoriaus darbo užmokesčio koregavimas ir priemonės, skirtos finansų sistemos stabilumui stiprinti, padėjo stabilizuoti ekonomiką. Atsigaunant pasaulio ekonomikai, atkurtas konkurencingumas teigiamai paveikė ekonomiką, todėl padidėjo eksportas ir 2010 m. ekonomika vėl pradėjo augti. 2011 m. didėjant vidaus paklausai ekonomika atsigauna vis sparčiau. Nors numatoma, kad nedarbas sparčiai mažės, vis dėlto jo rodiklis išliks dviženklis.

               (8)

               Remdamasi atnaujintos konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiama 2011 m. konvergencijos programa, yra tikėtinas, net jeigu ekonominis augimas ir infliacija gali būti didesni, negu dabar numatoma. Nors pagrįstas kiek palankesnėmis 2011 m. augimo prielaidomis, iš esmės jis atitinka naujausią 2012 m. Komisijos prognozę. Konvergencijos programoje planuojama iki 2012 m., t. y. iki Tarybos nustatyto termino, deficitą sumažinti iki mažesnės nei 3 % pamatinės vertės, tačiau konvergencijos programa nepakankamai pagrįsta 2012 metams numatytomis priemonėmis. Ekonomikai atsigaunant vis sparčiau, 2011 m. biudžeto rezultatai gali būti geresni, nei numatyta konvergencijos programoje. Tačiau, jei laikinos konsolidavimo priemonės, kurių taikymo laikotarpis baigiasi 2011 m. pabaigoje, nebus atnaujintos ir papildytos didelio masto nuolatinėmis priemonėmis, kyla rizika, kad konvergencijos programoje numatytų 2012 m. biudžeto tikslų pasiekti nepavyks, nepaisant gerėjančios makroekonominės perspektyvos. 2010–2012 m. vidutinė metinė fiskalinių priemonių vertė yra gerokai mažesnė nei 2,25 % BVP, kaip Taryba rekomendavo pagal 2010 m. vasario 16 d. priimtą perviršinio deficito procedūrą. Kadangi ekonomikos augimo ir mokestinių pajamų rodikliai daug geresni, nei buvo numatoma priimant 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą, įgyvendinus būtinas fiskalines priemones, turėtų būti galima sparčiau mažinti deficitą ir užtikrinti pažangą siekiant vidutinės trukmės tikslo. Vidutinės trukmės tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio pertekliaus – per konvergencijos programos laikotarpį pasiekti nenumatoma.

               (9)

               Dėl didelio masto koregavimo, kurio reikės norint pasiekti pagal perviršinio deficito procedūrą nustatytą 2012 m. tikslą ir daryti pažangą siekiant vidutinės trukmės tikslo, ir dėl poreikio užtikrinti būtiną bendrą finansavimą, kad būtų galima paankstinti ES struktūrinių fondų lėšų naudojimą ir padidinti produktyvias investicijas į ekonomiką, nustatyti tolesnes konsolidavimo priemones bus sudėtinga. Viešajame sektoriuje padidinus efektyvumą, galėtų atsirasti daugiau galimybių koreguoti išlaidas nepabloginant viešųjų paslaugų kokybės. Jei nebus imamasi tolesnių reformų, kelis kitus dešimtmečius su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos didės sparčiau nei vidutiniškai ES. 2010 m. birželio mėn. Vyriausybė pritarė išsamios socialinio draudimo ir pensijų sistemos reformos koncepcijos projektui. Projekte siūloma numatyta gerokai ilginti pensinį amžių, pakeisti pensijų apskaičiavimo tvarką ir integruoti valstybines pensijas į bendrą socialinio draudimo sistemą. Siekiant užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą, labai svarbu patvirtinti ir sėkmingai įgyvendinti visus šių siūlymų aspektus; tai taip pat galėtų padėti didinti darbo jėgos pasiūlą vyresnio amžiaus darbuotojams suteikiant daugiau paskatų dirbti ir užtikrinant pakankamas pensijas. Be to, ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui užtikrinti reikėtų tvirtesnės fiskalinės sistemos. Ypač, prieš prasidedant krizei, pagal fiskalinę sistemą buvo nedraudžiama pakartotinai ir smarkiai koreguoti išlaidų tikslus ir buvo sudarytos sąlygos procikliškam išlaidų augimui, tas išlaidas finansuojant neplanuotomis pajamomis. Pernelyg didelis išlaidų, finansuojamų ekonomikos bumo laikotarpiu gautomis pajamomis, augimas lėmė didelį fiskalinį disbalansą, kuris išryškėjo per krizę. Tai taip pat paskatino ekonomikos perkaitimą. Remiantis Komisijos vėliausiu vertinimu, rizika, susijusi su viešųjų finansų ilgalaikiu fiskaliniu tvarumu, yra didelė.

               (10)

               Lietuvos nedarbo lygis – vienas iš aukščiausių ES. Dabar svarbiausia užtikrinti, kad šis spartus nedarbo didėjimas netaptų struktūrinis. Labai griežti darbo teisės aktai ir socialinės paramos sistemoje įtvirtintos paskatos nedirbti trukdo veikti darbo rinkai. Tai reikalauja Darbo kodekso ir kitų susijusių teisės aktų peržiūros, ypač įstatymo dėl Piniginės socialinės paramos. Priemonės šiose srityse, jei būtų derinamos su pakankamai finansuojama aktyvia darbo rinkos politika, padėtų sumažinti riziką, kad didelis nedarbas taps struktūrinis, ir sumažinti šešėlinės ekonomikos mastą.

               (11)

               Lietuvos valstybės valdomos įmonės sukuria maždaug 18 % BVP. Joms vis dar būdingas neveiksmingumas ir nepakankama finansinė grąža. Sėkmingai įgyvendinus valstybės valdomų įmonių reformą, taip pat padidėtų konkurencija ir pagerėtų verslo aplinka. 2010 m. Lietuva pradėjo reformą penkiuose pagrindiniuose sektoriuose. Įgyvendinant tą reformą, nustatytos valstybės valdomų įmonių skaidrumo gairės, sudarančios atskaitomybės Vyriausybei pagrindą. 2010 m. gruodžio mėn. priėmus Vyriausybės nutarimą dėl efektyvumo didinimo, dar padidėjo reformos patikimumas. Nepaisant to, visos šios priemonės tėra tik principai ir gairės, o nutarime trūksta kelių esminių iš pradžių siūlytų priemonių, kuriomis būtų užtikrintas reguliavimo ir nuosavybės funkcijų atskyrimas.

               (12)

               Lietuvos ūkio energijos vartojimo intensyvumas – vienas iš didžiausių ES. Tai labai susiję su būsto šildymu: prastai prižiūrimi daugiabučiai yra didžiausia problemos priežastis. Nors šiai problemai spręsti dar 2004 m. priimta strategija, lėšų investuojama nedaug. Be to, sparčiai padaugėjo automobilių savininkų, o pajamos iš energijos ir transporto mokesčių, palyginti su BVP ir su darbo jėgos apmokestinimu, sumažėjo (gerokai viršijamas ES vidurkis). Išsprendus mažų energijos mokesčių, įskaitant transporto priemonių registracijos ir savininko mokesčius, tarifų problemą, būtų lengviau trumpuoju laikotarpiu vykdyti fiskalinį konsolidavimą, taip pat būtų skatinama efektyviau vartoti energiją.

               (13)

               Apskritai Lietuvoje verslo reguliavimo sistema palanki, tačiau padėtis, susijusi su verslo pradžios sąlygomis, statybos leidimų išdavimo laiku bei kaina ir investuotojų apsauga, palyginti prasta. Patobulinus šių sričių teisės aktus, būtų padedama skatinti darbo vietų kūrimą ir augimą. Konkurencijos politikos reformomis verslo aplinka būtų dar pagerinta, tačiau pažanga lėta, ypač energetikos ir maisto mažmeninės prekybos sektoriuose. Užbaigta peržiūrėta nacionalinė energetinės nepriklausomybės strategija padės sumažinti susirūpinimą dėl energijos tiekimo saugumo ir paskatins didesnę konkurenciją elektros energijos gamybos rinkoje. Įgyvendinus trečiąjį ES elektros energijos ir dujų rinkos teisės aktų paketą, padidėtų konkurencija mažmeninėje energijos rinkoje. Maisto mažmeninės prekybos sektoriuje Lietuva 2009 m. priėmė Mažmeninės prekybos įmonių nesąžiningų veiksmų draudimo įstatymą. Tačiau maisto mažmeninės prekybos sektoriuje konkurencija ir toliau nepakankama iš dalies dėl jo struktūros ir dėl rinkos reguliavimo neveiksmingumo. Koncentracija maisto mažmeninės prekybos tinkluose linkusi didėti; 2008 m. keturių didžiausių mažmenininkų pardavimų dalis sudarė 72 % visų pardavimų.

               (14)

               Lietuva prisiėmė tam tikrus įsipareigojimus pagal paktą „Euro plius“. Kad padidintų fiskalinį tvarumą, Lietuva priims įstatymus, kurių tikslas – sudaryti sąlygas kaupti valstybės iždo atsargas sunkmečiui ir skatinti vykdyti atsakingą antiinfliacinę biudžeto politiką. Taip pat paskelbtos tam tikros svarbios priemonės pensijų ir socialinės apsaugos sistemai reformuoti. Užimtumo priemonėmis daugiausia siekiama skatinti užimtumą, kovoti su nelegaliu ir nedeklaruotu darbu ir sudaryti sąlygas lankstiems darbo susitarimams. Siekiant gerinti verslo aplinką, prisiimti tam tikri įsipareigojimai stiprinti verslą kontroliuojančias institucijas, didinti skaidrumą ir mažinti administracinę naštą verslui. Šie įsipareigojimai susiję su visomis keturiomis pakto sritimis. Apskritai jie atitinka reformų darbotvarkę, išdėstytą konvergencijos programoje ir nacionalinėje reformų programoje. Įvairios priemonės užimtumo srityje, jei jos bus įgyvendintos, būtų vertinamos palankiai ir padėtų skatinti darbo jėgos paklausą. Šie įsipareigojimai buvo įvertinti ir į juos atsižvelgta rengiant rekomendacijas.

               (15)

               Komisija įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įsipareigojimus pagal paktą „Euro plius“. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei politikai Lietuvoje, bet jų atitikimą ES taisyklėms ir gairėms, nes būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą, ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Todėl Komisija mano, kad reikės patikslinti priemones, skirtas užtikrinti, kad būtų laikomasi 2012 m. biudžeto tikslų. Taip pat reikėtų imtis tolesnių veiksmų siekiant reformuoti pensijų sistemą, kad būtų stiprinamas fiskalinis tvarumas ir skatinamas ilgesnis darbingas amžius, gerinti darbo rinkos veikimą, įgyvendinti valstybės valdomų įmonių reformų paketą, didinti energijos vartojimo efektyvumą bei spręsti mažų energijos mokesčių problemą ir didinti konkurenciją tam tikruose sektoriuose.

               (16)

               Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Taryba išnagrinėjo 2011 m. atnaujintą Lietuvos konvergencijos programą ir pateikė savo nuomonę (3), kuri ypač išdėstyta jos 1 ir 2 rekomendacijose. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, Taryba išnagrinėjo Lietuvos nacionalinę reformų programą,

         REKOMENDUOJA Lietuvai 2011–2012 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Iki 2012 m. biudžeto sudarymo patvirtinti papildomas nuolatinio pobūdžio fiskalines priemones perviršiniam deficitui ištaisyti laikantis Tarybos rekomendacijų dėl perviršinio deficito procedūros. Stiprinti mokestinių prievolių vykdymą ir visapusiškai pasinaudoti ekonomikos atsigavimu, kad būtų sparčiau mažinamas deficitas ir užtikrinama spartesnė pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslo – bent po 0,5 % BVP kasmet. Stiprinti fiskalinę sistemą, visų pirma nustatant privalomas viršutines išlaidų ribas pagal vidutinės trukmės biudžeto sistemą ir užtikrinant, kad jų būtų laikomasi.

               2.

               Priimti siūlomus teisės aktus, kuriais įgyvendinama pensijų sistemos reforma. Siekiant aktyvesnio dalyvavimo darbo rinkoje, pašalinti fiskalines paskatas nedirbti, ypač pensinio ar priešpensinio amžiaus žmonėms.

               3.

               Didinti darbo rinkos lankstumą ir tuo tikslu keisti su darbu susijusius teisės aktus, kad jų nuostatos taptų lankstesnės ir būtų galima geriau naudotis terminuotomis darbo sutartimis. Iš dalies keisti atitinkamus teisės aktus, siekiant užtikrinti, kad socialinės paramos sistemoje neliktų paskatų nedirbti.

               4.

               Iki 2011 m. pabaigos įgyvendinti visus valstybės valdomų įmonių reformų paketo aspektus užtikrinant, kad būtų atskirtos nuosavybės ir reguliavimo funkcijos, būtų nustatyti aiškūs įmonių tikslai, padidintas skaidrumas ir kad būtų atskirta komercinė ir nekomercinė veikla.

               5.

               Padidinti energijos vartojimo efektyvumą pastatuose, taip pat sparčiai įgyvendinant kontroliuojančio fondo iniciatyvą, ir imtis veiksmų mokesčių perkėlimui į energijos vartojimo sektorių.

               6.

               Imtis veiksmų siekiant pagerinti verslo pradžios ir statybos leidimų išdavimo sąlygas ir didinti konkurenciją energetikos ir mažmeninės prekybos sektoriuose.

      Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  2011 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimu (ES) Nr. 2011/308/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 138, 2011 5 26, p. 56) taikytina 2011 m.

      (3)  Numatyta Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalyje.


				|

		52013PC0914

			Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Kroatijoje /* COM/2013/0914 final - 2013/ () */

			   	Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
siekiant ištaisyti perviršinio valdžios
sektoriaus deficito padėtį Kroatijoje
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į
Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126
straipsnio 7 dalį,
atsižvelgdama į
Komisijos rekomendaciją,
kadangi:
(1)       pagal Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnį valstybės
narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;
(2)       Stabilumo ir augimo pakto
pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė
sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam
augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;
(3)       [2014 m. sausio X d.] pagal SESV 126 straipsnio 6
dalį Taryba nusprendė, kad Kroatijoje yra susidaręs perviršinis
deficitas;
(4)       pagal SESV 126 straipsnio 7
dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio
deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[1] 3 straipsnį Taryba
turi atitinkamai valstybei narei pateikti rekomendacijas, siekiant per
nurodytą laikotarpį ištaisyti perviršinio deficito padėtį.
Rekomendacijoje turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių
mėnesių terminas, iki kurio atitinkama valstybė narė turi
imtis veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti. Be to,
rekomendacijoje ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba
turėtų reikalauti pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal
prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų
metinį struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto
balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones,
pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip
0,5 % BVP. Be to, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 2
straipsnį, kuriame nustatytas reikalavimas pagal skolos kriterijų, paskutiniais
koregavimo laikotarpio metais rekomenduojamas biudžeto tikslas turi užtikrinti,
kad, kaip reikalaujama, skolos santykio su BVP ir Sutartyje nustatytos
60 % BVP pamatinės vertės skirtumas sumažėtų per
dvejus metus po perviršinio deficito ištaisymo, remiantis Komisijos prognoze;
(5)       remiantis Komisijos
2013 m. rudens prognoze, numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas
2013–2015 m. laikotarpiu ir toliau viršys 3 % BVP pamatinę
vertę, o struktūrinis balansas prognozuojamu laikotarpiu toliau
blogės: nuo 4 % BVP 2013 m. iki beveik 6 % BVP 2015 m.
Šiuos pokyčius iš esmės lemia padidėjusios išlaidos, pvz.,
išlaidos palūkanoms kartu su pajamų trūkumu. Komisijos
2013 m. prognozėje neatsižvelgta į biudžeto konsolidavimo
programą, apie kurią paskelbta 2013 m. rugsėjo mėn.
paskelbtose Ekonomikos ir fiskalinės politikos gairėse, nes buvo
pateikta labai mažai informacijos apie šio paskelbto konsolidavimo paketo
priemones. Priemonės, teikiamos antruoju patikslintu 2013 m. biudžetu
ir 2014 m. biudžeto projektu, priimtu vyriausybės 2013 m.
lapkričio 14 d. ir išsiųstu parlamentui, neturi didelio poveikio
biudžeto tendencijoms. Iš tiesų, prognozuojamos valdžios sektoriaus
pajamos ir išlaidos, taip pat valdžios sektoriaus skola Komisijos 2013 m.
rudens prognozėje, atnaujintoje atsižvelgiant į naują
informaciją, gautą po paskelbimo, skiriasi labai nedaug. Patikslintos
prognozės yra Komisijos naujas bazinis scenarijus;
(6)       kalbant apie valdžios
sektoriaus skolos pokyčius, pagal patikslintą 2013 m.
biudžetą ir 2014 m. biudžeto projektą numatomas skolos ir BVP
santykis 2014 m. pabaigoje pasieks 62 % ir toliau didės iki
64 % 2015 m. ir 64¾ % 2016 m. Komisijos 2013 m. rudens
prognozėje numatoma, kad 2014 m. valdžios skolos santykis viršys
Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, sieks beveik 65 % ir
prognozuojamu laikotarpiu toliau didės. 2013 m. rudens
prognozėje, atnaujintoje atsižvelgiant į papildomą
informaciją, gautą po prognozės paskelbimo, numatoma, kad
visų pirma dėl 2013 m. lapkričio mėn. naujo obligacijų
JAV doleriais išleidimo dar 2013 m. valdžios sektoriaus skolos santykis
viršys 60 % BVP ribą;
(7)       atsižvelgiant į
didelį netikrumą, susijusį su ekonominiais ir biudžeto
pokyčiais, galutiniams ištaisymo laikotarpio metams rekomenduojamas
biudžeto tikslas turėtų būti aiškiai mažesnis už pamatinę
vertę, siekiant užtikrinti, kad perviršinio deficito procedūros
laikotarpio paskutiniais metais būtų laikomasi skolos mažinimo
kriterijaus;
(8)       pagal Reglamentą (EB)
Nr. 1467/97 perviršinis deficitas turėtų būti ištaisytas
per metus nuo tokio deficito nustatymo, nebent atsirastų ypatingų
aplinkybių. Siekiant panaikinti perviršinį deficitą iki
2015 m. galutinio termino laikantis šio požiūrio ir užtikrinti
bendrą skolos mažinimo kriterijaus laikymąsi, reikiamos
struktūrinės priemonės turėtų siekti bent 1,3 %
BVP ir 2014, ir 2015 m. Dėl to smarkiai sumažėtų gamyba ir
padidėtų jau ir taip užsitęsęs ir gilus nuosmukis. Galima
būtų nustatyti ilgesius galutinius terminus, visų pirma skolos
kriterijumi pagrįstų perviršinio deficito procedūrų atveju,
kai valdžios sektoriaus deficitas, kuris turi atitikti skolos kriterijų,
yra gerokai mažesnis nei 3 % BVP;
(9)       atsižvelgiant į tai,
perviršinio deficito ištaisymo galutinis terminas gali būti 2016 m.
Visų pirma, remdamasi patikimu ir tvariu koregavimo planu, laikydamasi šio
pratęsto galutinio termino, Kroatija turėtų pasiekti
nominalų valdžios sektoriaus tikslą – 4,6 % BVP 2014 m.,
3,5 % BVP 2015 m. ir 2,7 % 2016 m., kuris atitiktų
metinį struktūrinio balanso pagerėjimą 0,5 % BVP
2014 m., 0,9 % BVP 2015 m. ir 0,7 % BVP 2016 m.,
pagrįstą perviršinio deficito procedūros scenarijumi. Koregavimo
plano scenarijus pagrįstas Komisijos 2013 m. rudens prognoze,
atnaujinta atsižvelgiant į naują informaciją, be kita ko, iš
patikslinto 2013 m. biudžeto ir 2014 m. biudžeto projekto, ir
išplečiamas iki 2018 m., remiantis standartinėmis prielaidomis
dėl gamybos apimties atotrūkio panaikinimo ir biudžeto
priklausomybės nuo ciklo. Šis koregavimo planas suteiktų
galimybę iki 2016 m. sumažinti nominalų valdžios sektoriaus
deficitą, kad jis neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės,
ir kartu užtikrinti, kad skolos ir BVP santykis tinkamu tempu artėtų
prie 60 % pamatinės vertės ir taip būtų įvykdytas
valdžios sektoriaus skolos kriterijus. Pagal perviršinio deficito
procedūros scenarijų, norėdama pasiekti minėtus
struktūrinius tikslus, Kroatija turėtų imtis konsolidavimo
priemonių, kurios būtų 2,3 % BVP 2014 m., 1 % BVP
2015 ir 2016 m. Šiais tikslais atsižvelgiama į poreikį
fiskalinio konsolidavimo poveikiu ekonominei veiklai kompensuoti neigiamą
šalutinį fiskalinio konsolidavimo poveikį viešiesiems finansams;
(10)     biudžeto konsolidavimo
priemonėmis turėtų būti užtikrinta, kad valdžios sektoriaus
balansas nuolat gerėtų ir kartu būtų siekiama gerinti
valstybės finansų kokybę. Visų pirma, būtų
naudinga imtis priemonių, kuriomis prioritetas skiriamas augimą
skatinančioms išlaidoms ir investicijoms, be kita ko, panaudojant ES
sanglaudos ir struktūrinių fondų lėšas, gerinamas
mokestinių prievolių vykdymas ir stiprinama fiskalinė sistema;
(11)     siekiant užtikrinti ekonominei
gerovei palankiausią rezultatą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu,
ištaisyti perviršinį deficitą būtų lengviau, jei
būtų imtasi ir makrostruktūrinių reformų. Šiomis
priemonėmis turėtų būti siekiama sustiprinti ekonomikos
augimo potencialą, sukuriant lankstesnę darbo rinką, pagerinant
verslo sąlygų kokybę ir padidinant viešojo administravimo veiksmingumą,
PRIĖMĖ ŠIĄ
REKOMENDACIJĄ:
(1)
Kroatija iki 2016 m. turėtų
ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį.
(2)
Kroatija turėtų pasiekti nominalius
valdžios sektoriaus tikslus – 4,6 % BVP 2014 m., 3,5 % BVP
2015 m. ir 2,7 % BVP 2016 m., kurie atitiktų metinį
struktūrinio balanso pagerėjimą 0,5 % BVP 2014 m.,
0,9 % BVP 2015 m. ir 0,7 % BVP 2016 m.
(3)
Kroatija turėtų nustatyti ir griežtai
įgyvendinti priemones, būtinas perviršiniam deficitui ištaisyti iki
2016 m., ir panaudoti nenumatytas pajamas deficitui sumažinti.
(4)
Taryba nustato 2014 m. balandžio 30 d.
galutinį terminą, iki kurio Kroatija turi imtis veiksmingų
priemonių ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio
4a dalį pateikti išsamią ataskaitą apie tikslams pasiekti
numatytą konsolidavimo strategiją; valdžios institucijos ne
rečiau kaip kas šešis mėnesius turėtų pranešti apie
pažangą įgyvendinant šias rekomendacijas iki visiško perviršinio
deficito ištaisymo.
Be to, Taryba ragina Kroatijos valdžios
institucijas i) atlikti nuodugnią išlaidų peržiūrą siekiant
racionalizuoti darbo užmokesčio, socialinės apsaugos ir subsidijoms
skirtas išlaidas ir numatyti pakankamą fiskalinę laisvę
augimą skatinančioms išlaidoms įgyvendinti, įskaitant
bendrą ES finansuojamų projektų finansavimą; ii) toliau
gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir didinti
mokesčių administravimo veiksmingumą ir iii) gerinti
viešųjų finansų institucinę sistemą, be kita ko,
gerinant daugiametį biudžeto programavimą, stiprinant Fiskalinės
politikos komiteto vaidmenį ir nepriklausomybę ir užtikrinant
fiskalinių taisyklių laikymąsi. Taryba taip pat ragina Kroatijos
valdžios institucijas įgyvendinti struktūrines reformas, kuriomis
siekiama padidinti BVP augimo potencialią, visų pirma, panaikinant
darbo rinkos nelankstumą ir nepalankias verslo sąlygas ir pagerinant
viešojo administravimo kokybę.
Ši rekomendacija skirta Kroatijos Respublikai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 209, 1997 8 2, p. 6.