Svarbus teisinis pranešimas

|

52004SC1067

Rekomendacija Tarybos sprendimas įgaliojantis Komisiją vesti derybas dėl Bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) susitarimo dėl vienodų ratinių transporto priemonių periodinės techninės apžiūros sąlygų ir abipusio tokios apžiūros pripažinimo, sąlygų (priimta Vienoje, 1997 m. lapkričio 13 d.) {SEC(2004)1056}  /* SEK/2004/1067 galutinis */

	Briuselis, 08.09.2004SEK(2004) 1067 galutinisRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASįgaliojantis Komisiją vesti derybas dėl Bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) susitarimo dėl vienodų ratinių transporto priemonių periodinės techninės apžiūros sąlygų ir abipusio tokios apžiūros pripažinimo, sąlygų (priimta Vienoje, 1997 m. lapkričio 13 d.){SEC(2004)1056}(pateikta Komisijos)1. Pagrindiniai faktai1958 m. JT EEK susitarimo dėl vienodų techninių reikalavimų ratinėms transporto priemonėms, prie kurios Komisija prisijungė 1998 m. kovo 24 d., tikslas yra sukurti vienodus techninius reikalavimus naujų transporto priemonių konstrukcijos ir tipo patvirtinimui. 1997 m. JT EEK susitarimo dėl transporto priemonių apžiūros tikslas yra nustatyti ratinių transporto priemonių, įregistruotų arba eksploatuojamų Susitarimo Susitariančiųjų Šalių teritorijoje, periodinės techninės apžiūros taisykles.Visos Susitarimo dėl transporto priemonių apžiūros kompetencijos sritys yra Bendrijos veiksmų objektas. Jos patenka į Tarybos direktyvos 96/96/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninę apžiūrą, suderinimo, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyvomis 2001/11/EB (komercinių transporto priemonių greičio ribotuvo veikimo tikrinimas) ir 2003/27/EB (motorinių transporto priemonių išmetamųjų dujų tikrinimas), taikymo sritį. Šioje direktyvoje apibrėžiami būtiniausi reikalavimai, o kai kurios valstybės narės vis dar jų netenkina.Iki šiol prie Susitarimo dėl transporto priemonių apžiūros prisijungė tik septynios valstybės: Estija, Nyderlandai, Suomija, Vengrija, Rumunija, Rusijos Federacija ir Bulgarija. 1997 m. Susitarimo 4 straipsnyje numatoma, kad prie Susitarimo dėl transporto priemonių apžiūros gali prisijungti regioninės ekonominės integracijos organizacijos, kurioms jų valstybės narės perdavė įgaliojimus srityse, kurioms taikomas Susitarimas, įskaitant įgaliojimą priimti sprendimus, kurie būtų privalomi jų valstybėms narėms, o tai aiškiai rodo, kad remiamasi Bendrija. Esant vienodoms kitoms aplinkybėms, ES prisijungus prie Susitarimo dėl transporto priemonių apžiūros Bendrijai atiteks 25 iš 28 galimų balsų.2. Įgaliojimų vykdymas transporto priemonių techninės apžiūros srityje1997 m. Susitarimas dėl transporto priemonių apžiūros priklauso JT EEK 29 darbo grupės, kuri yra JT EEK vidaus transporto komiteto, savo ruožtu atsakingo už 1958 m. Susitarimo dėl transporto priemonių konstrukcijos administravimą, kontroliuojama įstaiga, kompetencijos sričiai.3. DERYBOSKai kurias Susitarimo dėl transporto priemonių apžiūros sąlygas reikia suderinti arba aiškiau apibrėžti taip, kad jos atitiktų Europos teisės aktus.Reikia suderinti arba aiškiau apibrėžti du svarbiausius aspektus: 1 ir 12 straipsniai turi būti iš dalies pakeisti siekiant aiškiau apibrėžti techninės apžiūros sertifikatų abipusio pripažinimo sąvoką ir apriboti jų taikymo sritį, kad transporto priemonės galėtų laisvai judėti visoje ES teritorijoje. Pagal Susitarimą dėl transporto priemonių apžiūros neturėtų būti leidžiama išduoti transporto priemonei techninės apžiūros sertifikato kitose šalyse, išskyrus toje Susitariančiojoje Šalyje, kurioje ji įregistruota, išskyrus, kai tos Susitariančiosios Šalys, kuriose transporto priemonė yra įregistruota ir bandoma, yra pasirašiusios dvišalį susitarimą.Susitarimo 1 taisyklėje taip pat yra numatyti išsamūs techniniai punktai, kuriuos reikėtų pakeisti, t.y., panaikinti bandymų reikalavimus, susijusius su oro kondicionavimo ir šaldymo sistemoms, bent tol, kol bus sukurti ir patvirtinti priimtini bandymo metodai.Iš tiesų, kai kurie pakeitimai, kurių reikia, kad Susitarimas dėl transporto priemonių apžiūros atitiktų Europos teisės aktus, jau pradėti įgyvendinti. Komisija derybų ir prisijungimo metu pareikš, kad netaikys tų Susitarimo sąlygų, kurios ne visiškai atitiks Europos teisės aktus (žr. derybinių direktyvų priede). Jeigu reikės, nedidelius pakeitimus galima bus padaryti po Bendrijos prisijungimo prie Susitarimo. 29 balsai, kuriuos Bendrija turės darbo grupėje, leis jai daryti didelę įtaką sprendimams ateityje.Itin svarbu, kad Bendrija prisijungia prie Susitarimo dėl transporto priemonių apžiūros siekiant iš Bendrijos pusės užtikrinti, kad techninės apžiūros bandymų standartai būtų suderinti su tipo patvirtinimu, už kuriuos atsakinga JT EEK 29 darbo grupė.Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus faktus, Komisija rekomenduoja Tarybai įgalioti Komisiją:-  derėtis dėl kiek galima greitesnio Bendrijos prisijungimo prie Susitarimo dėl transporto priemonių apžiūros;-  vesti derybas, konsultuojantis su specialiu Tarybos paskirtu patariamuoju komitetu ir laikantis priede nurodytų derybinių direktyvų.PRIEDASDerybinės direktyvos1. Derybų tikslas yra sudaryti Europos Bendrijai galimybę kaip galima greičiau prisijungti prie JT EEK Susitarimo dėl transporto priemonių apžiūros.2. Derybų metu Komisija pirmiausia privalo:-  užtikrinti, kad Bendrijos kompetencijai priklausančiose srityse Bendrija pasinaudos savo valstybių narių, kurios yra Europos ekonominės komisijos narės, balsų skaičiumi, taikant Susitarimo dėl transporto priemonių apžiūros 4 straipsnio 1 dalį;-  pareikšti, kad pagal Susitarimo dėl transporto priemonių apžiūros 2 straipsnio 4 dalį Bendrija netaikys-  su valstybių narių atliekamos apžiūros abipusiu pripažinimu (Bendrijos teisėje vartojama sąvoka – angl. mutual recognition ) susijusio 1 straipsnio nuostatos ;-  susitarimo dėl transporto priemonių apžiūros 12 straipsnio, pagal kurį techninės apžiūros įstaigos gali atlikti techninę apžiūrą kitos valstybės narės vardu tik tada, jeigu tarp tų šalių yra dvišalis susitarimas; ir-  Taisyklės Nr. 1 dėl vienodų ratinių transporto priemonių periodinės techninės apžiūros nuostatų, reglamentuojančių aplinkos apsaugą;kol ši nuostata ir taisyklė ne visiškai atitiks Bendrijos teisės aktus.-  numatyti, kad Bendrija pasilieka teisę pagal Susitarimą dėl transporto priemonių apžiūros 2 straipsnio 2 dalį bet kuriuo metu pareikšti, kad netaikys prie šios Susitarimo pridedamos(-ų) taisyklės(-ių).-  pareikšti, kad ji mano, jog Susitarimo dėl transporto priemonių apžiūros 8 straipsnis, susijęs su tarpininkavimu dviejų ar daugiau Susitariančių Šalių ginčuose, jai yra neprivalomas.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007SC0620

Rekomendacija Tarybos sprendimas panaikinantis Sprendimą 2004/917/EB dėl perviršinio deficito Graikijoje  /* SEK/2007/0620 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 16.5.2007SEK(2007) 620 galutinisRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpanaikinantis Sprendimą 2004/917/EB dėl perviršinio deficito Graikijoje(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. AplinkybėsSutarties 104 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turėtų vengti perviršinio deficito, ir nustatyta tokio deficito nustatymo bei ištaisymo tvarka. Perviršinio deficito procedūra (PDP) išsamiau aprašyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis. Pagal Sutarties 104 straipsnio 2 dalį Komisija tikrina, kaip laikomasi biudžetinės drausmės pagal šiuos du kriterijus: a) ar planuojamo arba faktinio valdžios sektoriaus deficito santykis su bendruoju vidaus produktu viršija 3 % pamatinę vertę (išskyrus atvejus, kai deficito santykis smarkiai ir nuolat mažėjo ir pasiekė lygį, artimą pamatinei vertei, arba antraip – pamatinės vertės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, ir tas santykis išlieka artimas pamatinei vertei); b) ar valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu viršija tam tikrą pamatinę vertę – 60 % (išskyrus atvejus, kai tas santykis pakankamai mažėja ir patenkinamai sparčiai artėja prie pamatinės vertės).Pagal Sutarties priede pateiktą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros Komisija teikia perviršinio deficito procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93[2] 4 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., privalo pateikti duomenis apie valdžios sektoriaus deficitą, skolą ir kitus susijusius rodiklius[3].Komisija, remdamasi tuo, kad 2003 m. bendras valdžios sektoriaus deficitas sudarė 3,2 % BVP, o valdžios sektoriaus skola – 103 % BVP, 2004 m. gegužės 19 d. pagal 104 straipsnio 3 dalį patvirtinusi pranešimą, pradėjo taikyti Graikijai perviršinio deficito procedūrą[4]. 2004 m. liepos 5 d. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal 104 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad Graikijos deficitas yra perviršinis[5]. Tuo pačiu metu, taip pat remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal 104 straipsnio 7 dalį Taryba pateikė Graikijai rekomendacijas[6], kaip ne vėliau kaip iki 2005 m. ištaisyti valdžios sektoriaus perviršinio deficito padėtį. 2005 m. sausio 18 d. Taryba pagal 104 straipsnio 8 dalį, remdamasi Komisijos rekomendacija, nusprendė, kad per nurodytą laikotarpį nebuvo imtasi jokių veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į rekomendaciją, pateiktą pagal 104 straipsnio 7 dalį[7]. 2005 m. vasario 17 d. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal 104 straipsnio 9 dalį[8] nusprendė įspėti Graikiją, kad ši imtųsi reikiamų priemonių deficitui sumažinti ir valdžios sektoriaus perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, ir vieneriais metais – iki 2006 m. – pratęsė padėties ištaisymo terminą.Pagal 104 straipsnio 9 dalį priimtame sprendime Taryba nusprendė, kad „Graikija turi kaip galima greičiau ir ne vėliau kaip iki 2006 m. ištaisyti dabartinę perviršinio deficito padėtį šiais būdais: i) tiksliai laikydamasi 2005 m. biudžeto, kurį patvirtinto jos Parlamentas, ir ii) įgyvendindama ilgalaikes 2006 m. koregavimo priemones, kurias taikant deficitas būtų sumažintas ne mažiau kaip 0,6 procentinio punkto BVP“. Be to, Taryba pareikalavo, jog Graikija ir toliau stengtųsi „nustatyti ir kontroliuoti veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, turinčius įtakos skolos lygio pasikeitimams, kad bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis pakankamai sumažėtų ir priartėtų prie pamatinės vertės reikiamu greičiu, atitinkančiu perviršinio deficito koregavimą“ ir „pagerintų bendrųjų valdžios sektoriaus duomenų rinkimą ir tvarkymą“ . Taryba pareikalavo, kad Graikija iki 2005 m. kovo 21 d. pateiktų ataskaitą, kurioje būtų nurodyti sprendimai, priimti Tarybos rekomendacijoms įgyvendinti, ir kad vėliau periodiškai teiktų pažangos ataskaitas.Be to, Taryba paragino „Graikiją imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad biudžeto konsolidavimas, siekiant, kad vidutinės trukmės laikotarpiu valstybės finansų būklė priartėtų prie beveik subalansuoto biudžeto ar biudžeto pertekliaus, būtų tvarus, mažinant pagal ciklą koreguojamą deficitą ne mažiau kaip 0,5 % BVP per metus po to, kai bus ištaisytas perviršinis deficitas“ .1 lentelė. 2005 m. vasario 17 d. Komisijos patvirtintas koregavimo planas% BVP, nebent nurodyta kitaip | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. |Bendras valdžios sektoriaus balansas pagal ciklą koreguojamo balanso pokytis struktūrinio balanso pokytis Bendroji valdžios sektoriaus skola (Simbolinis įrašas): Realaus BVP augimas (%) | -5,5 112 (apsk.) 3,8 | -3,6 +1,7 112 (apsk.) 3,3 | deficitas <3 +0,6 (ne mažiau) 110 (apsk.) 3,3 |Pastaba. Struktūrinis balansas – tai pagal ciklą koreguojamas balansas, sudaromas neįtraukiant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių.Šaltinis . Tarybos pranešimas Graikijai pagal 104 straipsnio 9 dalį, kuriame pateikiama Komisijos tarnybų 2004 m. rudens prognozė.2005 m. balandžio 6 d., remdamasi persvarstyta ir atnaujinta 2005 m. kovo mėn. Graikijos stabilumo programa ir kovo 29 d. gavusi viešą Graikijos valdžios institucijų įsipareigojimą siekti, kad 2006 m. biudžeto projekte deficitas sudarytų mažiau kaip 3 % BVP, bei įvertinusi tai kaip įgyvendinimo ataskaitą, kurios reikalaujama Tarybos sprendime, Komisija patvirtino komunikatą Tarybai[9], kuriame daroma išvada, kad iki tol Graikijos priimti sprendimai atitiko Tarybos sprendimą ir kad kol kas nėra būtina imtis papildomų PDP numatytų priemonių. 2005 m. balandžio 12 d. posėdyje Taryba pritarė šiam vertinimui.Pagal 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito, remiantis Komisijos rekomendacija, turi būti panaikintas, jei valstybės narės perviršinis deficitas, Tarybos manymu, ištaisomas.2. Naujausi deficito pokyčiaiRemiantis faktiniais Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais 2007 m. balandžio mėn. pagal Tarybos reglamentą Nr. 3605/93[10] gavus Graikijos ataskaitą, ir Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognoze, nominalus bendrasis valdžios sektoriaus deficitas 2006 m. sudarė 2,6 % BVP[11]. Nustatant deficito dydį, buvo įtrauktos 0,6 % BVP laikinosios pajamos, konkrečiai – bankų atliekami mokėjimai ir atidėtieji mokėjimai, socialiniam draudimui vykdant pensijų įsipareigojimus. Toks rezultatas atitinka pagal 104 straipsnio 9 dalį priimtą Tarybos sprendimą dėl nominalaus deficito sumažinimo, kad 2006 m. jis neviršytų 3 % pamatinės vertės, ir visiškai atitinka 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Graikijos stabilumo programoje nustatytą tikslą.Pagrindinės su pajamomis susijusios 2006 m. įgyvendintos priemonės buvo kova su mokesčių vengimu, nuosavybės mokesčių reforma ir degalams bei tabakui taikomų akcizo mokesčių padidinimas. Be to, siekiant, kad būtų laikomasi 2006 m. biudžeto, antrojoje metų pusėje buvo įgyvendinta keletas kitų pajamų didinimo priemonių: įmonėms ir bankams padidinta iš anksto sumokamo pajamų mokesčio dalis, dar labiau padidintas akcizo mokestis degalams ir tabakui bei padidintas mobiliojo ryšio sąskaitoms taikomas mokestis. Kalbant apie išlaidas, pagrindinės priemonės buvo darbo užmokesčio fondo ir veiklos sąnaudų ribojimas, naujų viešosioms įmonėms ir įstaigoms skirtų viešųjų išlaidų pagrįstumo ir išteklių paskirstymo veiksmingumo didinimo gairių (DEKO) išleidimas ir naujų teisės aktų dėl valdžios ir privataus sektoriaus bendradarbiavimo, padedančio investuoti į smulkius bei stambius infrastruktūros projektus neapsunkinant biudžeto, priėmimas. Manyta, kad pradžioje į biudžetą įtrauktos 0,4 % BVP laikinosios pajamos mažina deficitą. Tačiau paaiškėjo, kad jos neatitinka ESA95 sistemos ir nebuvo įtrauktos į Eurostato paskelbtus 2007 m. balandžio mėn. deficito duomenis. Dėl to deficitas būtų šiek tiek didesnis. Tačiau mažesnes laikinąsias pajamas visiškai kompensavo patikslinus padidėjusi apsikeitimo sandorių pajamų suma[12],[13].Pajamų ir išlaidų pokyčiai beveik lygomis dalimis turėjo įtakos tam, kad būtų pasiektas nominalus BVP 3 procentinių punktų pokytis, palyginti su 2005 m. buvusiu 5,5 % BVP dydžio deficitu. Lyginant su BVP, bendros pajamos padidėjo 1,5 procentinio punkto BVP, iš jų 0,5 % BVP sudarė netiesioginiai mokesčiai. Likusį 1procentinį punktą sudarė socialinių įmokų padidėjimas ir kitos pajamos, įskaitant kapitalo pervedimus (ES pervedimai). Bendros išlaidos buvo sumažintos 1,25 procentinio punkto BVP, ir daugiausia įtakos tam turėjo pirminių išlaidų sumažinimas (0,5 % BVP) ir išlaidų palūkanoms sumažinimas (0,25 % BVP). Kapitalo išlaidos taip pat buvo sumažintos apie 0,5 procentinio punkto BVP. Struktūrinio balanso (t. y. pagal ciklą koreguojamo balanso, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinos priemonės) pagerėjimas 2006 m. sudarė 2,25 procentinio punkto BVP, kaip ir buvo reikalaujama Tarybos sprendime.Apskritai 2006 m. deficitas yra 3,5 procentiniais punktais BVP mažesnis nei 2003 m., kai dėl tuometinio deficito buvo pradėta PDP, ir 5,25 procentiniais punktais BVP mažesnis nei 2004 m., kai deficitas buvo didžiausias ir sudarė 7,9 % BVP. Atitinkamai pirminis balansas buvo pagerintas atitinkamai 2,75 ir 4,5 procentiniais punktais BVP. Nepaisant tuo laikotarpiu atliktų fiskalinių koregavimų, realaus BVP augimas buvo spartus. Vertinant pagal numatomą struktūrinio balanso pokytį, valdžios sektoriaus balansas pagerėjo – fiskalinių priemonių įtaka 2004–2006 m. padidėjo 4,5 procentiniais punktais BVP. Jei neatsižvelgtume į mažėjančią palūkanų naštą, fiskalinių priemonių įtaka sumažėtų iki 3,75 procentinių punktų BVP. Šie skaičiai gerokai viršija koregavimo dydį, rekomenduotą pagal 104 straipsnio 9 dalį priimtame Tarybos sprendime, ir tokį rezultatą lėmė deficito rodiklių patikslinimas ir padidinimas po to, kai buvo priimtas Tarybos sprendimas.Paskelbus pirmuosius pavasario pranešimo rezultatus, deficito santykiai paprastai patikslinami – padidinami arba sumažinami. Visoms ES valstybėms narėms patikslinimai yra įprastas dalykas, dažniausiai jie būna gana nedideli ir vidutiniškai nedaug nukrypsta nuo nulio. Graikijoje dėl priemonių, skirtų valdžios sektoriaus finansinių statistinių duomenų rinkimui ir tvarkymui pagerinti, kaip reikalaujama 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacijoje ir 2005 m. vasario 17 d. sprendime, atsižvelgiant į Eurostato išlygas dėl perduodamų duomenų kokybės, buvo padaryti reikšmingi valdžios sektoriaus sąskaitų patikslinimai (žr. apibrėžtą tekstą). Įgyvendinus šias priemones, Eurostatas patvirtino Graikijos valdžios sektoriaus deficito ir skolos rodiklius, gautus 2006 m. spalio mėn. ir 2007 m. balandžio mėn. Nors negalima atmesti galimybės, kad Graikijos valdžios sektoriaus deficitas ateityje nebus patikslintas, atsižvelgiant į paskutinės faktinės deficito vertės bei pamatinės deficito vertės skirtumą, mažai tikėtina, kad dėl būsimų patikslinimų valdžios sektoriaus sąskaitos pasikeistų tiek, kad 2006 m. deficito santykis viršytų 3 % BVP ribą. Ši tikimybė bus dar mažesnė, jei patikslintus 2006 m. spalio mėn. ir 2007 m. balandžio mėn. Graikijos perduotus BVP rodiklius vėliau šiais metais patvirtins Eurostatas.3. 2007 M. IR TOLESNIų METų DEFICITO PROGNOZėSRemiantis Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognoze, numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2007 m. sudarys 2,4 % BVP[14], o realus BVP augs 3,75 %. Šis santykis apskaičiuotas įtraukiant papildomas ilgalaikes išlaidų taupymo priemones, sudarančias 0,25 % BVP, taip pat papildomas vienkartines tokio paties dydžio pajamas, ir apie abu šiuos veiksnius finansų ministras paskelbė prieš pasibaigiant Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozės rengimo terminui[15]. Pagal 2006 m. gruodžio mėn. atnaujintą Graikijos stabilumo programą oficialus 2007 m. deficito tikslas buvo toks pats – 2,4 % BVP. Tačiau šis oficialus deficitas apskaičiuotas neįtraukiant pirmiau minėtų priemonių. Iš viso vienkartinės 2007 m. pavasario prognozėje numatytos pajamos sudarė apie 0,5 % BVP, o stabilumo programoje jų išvis nebuvo numatyta. Be vienkartinių priemonių, 2007 m. deficitas pagal pavasario prognozę vis tiek būtų mažesnis už pamatinę vertę ir sudarytų 2,9 % BVP. 2008 m., laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, deficitas šiek tiek padidės ir sudarys 2,75 % BVP, tačiau vienkartinės priemonės daugiau nebus taikomos. Iš deficito prognozių matyti, kad perviršinio deficito padėtis patikimai ir tvariai ištaisoma.Nepaisant balandžio mėn. paskelbtų papildomų ilgalaikių ir vienkartinių priemonių, pavasario prognozėje numatytas 2007 m. deficitas atitinka stabilumo programoje nustatytą tikslą, bet jo neviršija. Pirmiausia prognozuojama, kad šių naujų priemonių poveikį atsvers i) atsargesnės pavasario prognozėje taikytos augimo prielaidos ir ii) tai, kad stabilumo programoje numatytų nuolatinių priemonių, Komisijos nuomone, nepakanka vienkartinių pajamų sumažėjimui nuo 0,6 % BVP 2006 m. iki 0,5 % (neįskaitant balandžio mėn. paskelbtų pajamų) 2007 m. kompensuoti.Pagrindinės 2007 m. biudžete numatytos priemonės pajamų dalyje yra fizinių asmenų pajamų mokesčio reforma ir tolesnis degalams taikomo akcizo mokesčio didinimas 2007 m., be to, valdžios institucijos ir toliau siekia aktyviau kovoti su mokesčių vengimu. Išlaidų dalyje numatomas metinis pirminių išlaidų augimas turėtų būti šiek tiek mažesnis už nominalaus BVP augimą, taip pat toliau mažės palūkanų išlaidos, ir dėl šių priežasčių BVP dalimi išreikštos bendrosios išlaidos turėtų sumažėti. Prie šio mažėjimo prisidės lėtesnis valdžios sektoriaus darbo užmokesčio fondo (sudarančio apie 25 % visų pirminių išlaidų) augimas, kuris pagal biudžetą bus ne didesnis kaip 6 %, taip pat bus gerokai sumažintos tarpinės valdžios sektoriaus išlaidos (daugiausia administravimo ir pirkimų išlaidos).Iš 2007 m. deficito prognozės matyti, kad nominalus deficitas sumažės 0,25 procentinio punkto BVP, palyginti su 2006 m. Tikimasi, kad šį pokytį daugiausia lems nuolatinės priemonės, apie kurias buvo pranešta iki Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozių rengimo termino pabaigos. Prognozuojama, kad bendros pajamos sumažės mažiau nei 0,25 procentinio punkto BVP; didesni netiesioginiai mokesčiai tik iš dalies kompensuos pajamų sumažėjimą dėl pensijų fondų perėmimo ir dar mažiau – tiesioginių mokesčių pajamų sumažėjimą, susijusį su fizinių asmenų pajamų mokesčio mažinimu. Planuojama, kad bendrosios išlaidos sumažės 0,5 procentinio punkto BVP, daugiausia dėl mažesnių palūkanų išlaidų, mažesnio viešojo vartojimo ir mažesnių bendrųjų pagrindinio kapitalo formavimo išlaidų. Struktūrinių rodiklių pagerėjimas sudarys apie 0,25 % BVP, ir dėl to struktūrinis deficitas 2007 m. sudarys apie 3,75 % BVP.Pagal Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozę 2007 m. koregavimo tempas yra mažesnis už 0,5 % BVP minimalų struktūrinio pagerinimo rodiklį, pagal 104 straipsnio 9 dalį Tarybos sprendime nustatytą laikotarpiui po padėties ištaisymo, ir neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Savo nuomonėje dėl 2006 m. atnaujintos stabilumo programos[16] Taryba pažymėjo, kad programoje nebuvo numatyta per programos laikotarpį (kuris baigiasi 2009 m.)[17]pasiekti biudžeto padėties vidutinės trukmės laikotarpio tikslo (VTLT) (Graikijai šis tikslas yra subalansuoti padėtį struktūriniu požiūriu). Ji pridūrė, kad po perviršinio biudžeto padėties ištaisymo einančiais metais koregavimo pagal programoje nustatytą VTLP siekimo tempas turėtų būti spartesnis, ypač po 2007 m., ir turėtų atitikti Stabilumo ir augimo paktą.4. Skolos pokyčiai ir prognozės2003–2006 m. bendrosios skolos santykio pokyčiai ne visiškai atitiko bendrojo valdžios sektoriaus balanso ir apskritai ekonomikos rodiklių pokyčius. Nors nominalus BVP sparčiai didėjo (vidutiniškai daugiau nei 7,5 % per metus, t. y. sparčiau nei ilgametis ES vidurkis), išlaidos palūkanoms mažėjo, o pirminių balansų padėtis gerėjo, skolos santykis 2003–2006 m. sumažėjo tik 3,75 procentinio punkto.Daugiausia įtakos skolos santykio mažėjimui turėjo nominalaus BVP augimas, ir ši įtaka kompensavo skolos didėjimą dėl išlaidų palūkanoms. Dėl bendro nominalaus BVP augimo ir išlaidų palūkanoms poveikio („sniego gniūžtės“ efektas) skola sumažėjo 8,75 procentiniais punktais BVP. Iki 2005 m. įtakos skolos didėjimui turėjo pirminis balansas (3 procentiniais punktais BVP), o 2006 m., pirmą kartą nuo 2003 m., pirminis balansas tapo perteklinis, ir dėl to skolos santykis sumažėjo beveik 2 procentiniais punktais.Tačiau dėl didelių atsargų ir srautų korekcijų (ASK), kurios 2004–2006 m. iš viso sudarė apie 4,25 procentinio punkto, skola ėmė mažėti sparčiau, nepaisant įplaukų iš privatizacijos, sudariusių 1,5 % BVP. Bet kuriuo atveju ASK per paskutinius kelerius metus buvo gerokai mažesnis nei prieš kelerius metus. Be to, dabar apie kiekvieną sudedamąją ASK dalį yra gerokai daugiau informacijos, ši informacija statistiniu požiūriu yra tikslesnė, todėl pateikiamų duomenų patikimumas didėja. 2004 m. atlikta skolą didinanti 1 % BVP atsargų ir srautų korekcija buvo daugiausia susijusi su centrinės valdžios bankų indėliais; 2005 m. perviršinį deficitą lėmęs skolinamasis buvo daugiausia susijęs su sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidomis įsiskolinimui padengti. 2006 m. 2,3 % BVP dydžio ASK daugiausia susijusios su tolesniu indėlių bankuose kaupimu (0,6 % BVP), su tuo, kad didelė pajamų, susijusių su minėtų pensinių įsipareigojimų perdavimu socialinės apsaugos sistemai, dalis grynaisiais pinigais dar nebuvo gauta (0,5 % BVP),[18] su numatomomis ES biudžeto mokėjimais (0,6 % BVP), mokėjimais, susijusiais su karinės technikos įsigijimu, dėl kurio deficitas padidės pristačius šią techniką (0,4 % BVP), nuosavybės pardavimu (-1,4 % BVP), statistiniais neatitikimais (0,6 % BVP), taip pat su įvairiais kitais ne tokiais svarbiais veiksniais[19].2006 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Graikijos stabilumo programoje numatoma siekti, kad nuo 2006 m. skolos ir BVP santykis mažėtų žymiai sparčiau ir iki 2009 m. sumažėtų 12,75 procentinio punkto. Pagrindinė varomoji jėga būtų bendras pirminio pertekliaus didėjimo (7,25 procentinio punkto) ir skolos mažėjimo „sniego gniūžtės“ efektas (arba panašia suma dėl spartaus nominalaus BVP augimo). Be to, atnaujintoje programoje numatoma, kad gerokai sumažės skolą didinantys atsargų ir srautų koregavimai, ir 2007–2009 m. jie sudarys 1,75 % BVP. Pareikšdama savo nuomonę dėl programos, Komisija pažymėjo, kad skolos santykio pokyčiai po 2007 m. gali būti ne visai tokie, kokie numatomi programoje, atsižvelgiant į geras augimo prognozes ir riziką, susijusią su tikslinių deficito rodiklių siekimu. Ji pridūrė, kad, nepaisant to, programos laikotarpiu skolos santykio mažėjimo iki pamatinės vertės tempai, regis, yra pakankami.Pagal Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozes skolos mažėjimo tempas turėtų būti šiek tiek mažesnis už numatytą stabilumo programoje ir, jei politika nesikeis, 2008 m. jis turėtų pasiekti apie 97,5 %. Atsižvelgiant į šias skolos kitimo tendencijas, skolos santykio mažėjimo iki pamatinės vertės tempai, regis, yra pakankami.5. GRAIKIJOS STATISTINIų DUOMENų PATIKIMUMASPagal 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendaciją ir 2005 m. vasario 17 d. sprendimą Graikija turėtų pagerinti valdžios sektoriaus duomenų rinkimą ir tvarkymą.Graikijos nacionalinė statistikos tarnyba (GNST) ėmėsi įvairių priemonių, kad pagerintų Komisijai pateikiamų duomenų apie deficitą ir skolą kokybę. Viena iš šių priemonių buvo naujos apklausos, skirtos duomenims iš socialinės apsaugos, vietos ir centrinės valdžios institucijų, išskyrus valstybės institucijas, gauti, atlikimas laiku kas ketvirtį; ankstesnė apklausa buvo metinė, o jos rezultatai dažnai būdavo pateikiami po dvejų ar trejų metų. Be to, šios apklausos finansinės dalies rezultatai buvo periodiškai lyginami su turima bankų sektoriaus statistika, kurią kaupia Graikijos bankas. GNST taip pat atliko išsamesnę kapitalo injekcijų į viešąsias įmones analizę, kad pagal Eurostato kriterijus teisingai įtrauktų šias injekcijas apskaičiuodama deficitą arba įregistruotų kaip finansinius sandorius. Sveikatos priežiūros išlaidų apskaitoje vietoj anksčiau taikyto pinigų srautų principo buvo pradėtas taikyti kaupimo principas. Atsižvelgdama į Eurostato rekomendacijas, GNST taip pat pakeitė karinių išlaidų, pervedimų iš ES biudžeto, mokesčių ir vidinių valdžios sektoriaus pervedimų apskaitos tvarką. Be to, Graikijos statistikos institucijos įgyvendino keletą kitų techninių Eurostato rekomendacijų, išvardytų metodinių vizitų ataskaitoje. Įdiegus šiuos patobulinimus, gerokai sumažėjo 2002–2005 m. statistinių duomenų neatitikimo atvejų. Todėl 2006 m. spalio 23 d. Eurostatas panaikino savo išlygas dėl Graikijos pateiktų valdžios sektoriaus deficito ir skolos rodiklių kokybės ir patvirtino šiuos rodiklius. Šis patvirtinimas buvo įteisintas 2007 m. balandžio mėn. Nors neišaiškintų neatitikimo atvejų vis dar pasitaiko, šie nesutapimai gerokai mažesni nei praeityje.Apibrėžtas tekstas. Graikijos fiskalinių sąskaitų tikslinimas nuo 2004 m.2004 m. rugsėjo mėn., praėjus dviem mėnesiams nuo to, kai Taryba nusprendė, kad Graikijoje susidarė perviršinis deficitas, Graikijos valdžios institucijos naujame pranešime pateikė patikslintus duomenis, rodančius, kad Graikijos valdžios sektoriaus deficitas buvo perviršinis nuo 2000 m. Pirmiausia buvo patikslinti ir daugiau kaip 2 procentiniais punktais BVP padidinti visų 2000–2003 m. laikotarpio metų deficito rodikliai (žr. lentelę). Skolos rodikliai patikslinus taip pat buvo padidinti daugiau kaip 7 procentiniais punktais BVP. Taigi planuojami 2004 m. deficito ir skolos rodikliai patikslinus buvo padidinti atitinkamai 2,3 % ir 14 % BVP[20].Šis duomenų patikslinimas buvo atliktas remiantis nauja Eurostatui paprašius Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija apie 2000–2003 m. ir buvo pagrįstas tikslesniu ESA95 apskaitos sistemos taikymu. Kruopščiai išnagrinėjęs gautus duomenis, 2004 m. rugsėjo 23 d. Eurostatas patvirtino naujuosius 2000–2003 m. duomenis[21].2005 m. kovo mėn. pranešime duomenys buvo dar labiau patikslinti, ypač 2002–2003 m. deficitas. Pagrindinės to priežastys: i) numatomos apmokėti sveikatos priežiūros išlaidos buvo neteisingai įregistruotos, patyrus šias išlaidas, ir ii) patikslinus sumažinti socialinės apsaugos sektoriaus pertekliai: 2002 m. – 0,1 %, 2003 m. – 0,2 %. 2002 ir 2003 m. skolos rodikliai patikslinus irgi buvo šiek tiek sumažinti – daugiausia dėl socialinės apsaugos sektoriaus savitarpio investicinio fondo klasifikacijos pakeitimo. Nepaisant sėkmingo pateiktų deficito ir skolos duomenų patikslinimo, Eurostatas nepatvirtino 2005 m. kovo mėn., 2005 m. rugsėjo mėn. ir 2006 m. balandžio mėn. pateiktų duomenų[22].2006 m. gegužės 29 – birželio 2 d. ir rugsėjo 27–29 d. Eurostatas surengė vizitą metodologiniais tikslais[23] į Graikiją. Po šio vizito Eurostatas ir Graikijos valdžios institucijos pasirašė susitarimą, kuriame išsiaiškinti 2005 m. rugsėjo 26 d. ir 2006 m. balandžio 24 d. Eurostato pranešimuose spaudai minėti klausimai dėl ES biudžeto sandorių, dėl socialinės apsaugos sąskaitų ir kitų gautinų bei mokėtinų sumų 2002–2005 m. 2006 m. rugsėjo 29 d. Eurostatas pritarė Graikijos valdžios institucijoms dėl centrinės valdžios įstaigų ir socialinės apsaugos fondų pertekliaus sumažinimo (2002–2005 m. iš įprasto biudžeto gautų sumų koregavimas ir duomenų šaltinių pasikeitimas 2005 m.). Patikslinimai sudarė po 0,75 procentinio punkto 2004 ir 2005 m. BVP. Ypač buvo sumažinti socialinės apsaugos sektoriaus pertekliai – po 0,25 % BVP kasmet. Dėl to buvo dar patikslinti deficito ir skolos duomenys; Eurostatas panaikino savo išlygas dėl Graikijos valdžios sektoriaus deficito ir skolos bei patvirtino pateiktus duomenis[24].2007 m. balandžio mėn. pranešime 2004 ir 2005 m. deficitas patikslinus buvo dar labiau padidintas. 2004 m. padidėjimas buvo daugiausia susijęs su nauja informacija dėl ES biudžeto sandorių registravimo laiko, ir šį padidėjimą iš dalies kompensavo gautinų mokesčių sumų patikslinimas ir padidinimas. 2005 m. padidėjimą daugiausia lėmė kitų centrinės valdžios institucijų pertekliaus sumažėjimas.[pic]6. IšvadosBendrasis valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo didžiausios vertės – 7,9 % BVP – 2004 m. iki 2,6 % BVP 2006 m., t. y. tapo mažesnis už pamatinę 3 % BVP vertę. Deficito mažinimo šiuo laikotarpiu priemonės daugiausia yra ilgalaikio pobūdžio, tačiau 2006 m. buvo taikomos vienkartinės priemonės, kurios sudarė 0,6 % BVP. Struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas be vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, 2006 m., palyginti su 2004 m., pagerėjo 4,5 % BVP, t. y. daugiau nei rekomendavo Taryba, ir tai buvo pasiekta dėl Graikijos deficito rodiklių padidinimo juos patikslinus po to, kai Taryba pateikė savo rekomendacijas. Remiantis Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario rekomendacijomis, tikimasi, kad 2007 m. nominalus deficitas sumažės iki 2,4 % BVP (vis dar taikant ir vienkartines priemones, sudarančias 0,5 % BVP, be kurių deficitas vis tiek būtų mažesnis kaip 3 %), o 2008 m., laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, šiek tiek padidės iki 2,7 % BVP, tačiau vienkartinės priemonės jau nebus taikomos, o struktūrinis balansas šiek tiek pagerės. Tai reiškia, kad biudžeto deficitas patikimai ir tvariai sumažėjo iki mažesnės nei viršutinės 3 % BVP ribos.Bendroji valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 108,5 % BVP 2004 m. iki 104,5 % BVP 2006 m., ir remiantis Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozėmis, tikimasi, kad ji mažės toliau ir 2008 m. sudarys apie 97,5 % BVP (laikantis prielaidos, kad politika nesikeis). Galima teigti, kad skolos santykio mažėjimo iki 60 % BVP pamatinės vertės tempai yra pakankami.Graikijos statistikos institucijos patobulino savo procedūras, ir tai leido žymiai sumažinti statistinių duomenų neatitikimus ir apskritai pagerinti duomenų kokybę. Todėl Eurostatas panaikina savo išlygas dėl teikiamų faktinių duomenų kokybės.Atlikus bendrą įvertinimą, daroma išvada, kad perviršinio deficito padėtis Graikijoje yra ištaisyta. Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai panaikinti savo sprendimą dėl perviršinio deficito Graikijoje.3 lentelė. Biudžeto pokyčiai 2003–2008 m.Bendras valdžios sektoriaus balansas | -6,2 | -7,9 | -5,5 | -2,6 | -2,4 | -2,4 | -2,7 | -1,8 |– iš viso pajamų | 43,0 | 42,1 | 41,6 | 43,2 | 43,0 | 43,2 | 42,5 | 43,6 |– iš viso išlaidų | 49,5 | 49,8 | 47,3 | 46,1 | 45,5 | 45,6 | 45,3 | 45,4 |iš jų: | – išlaidos palūkanoms | 5,5 | 5,5 | 4,9 | 4,6 | 4,4 | 4,4 | 4,2 | 4,2 |– bendrojo pagrindinio kapitalo formavimui | 4,0 | 4,2 | 3,5 | 3,6 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |Pirminis balansas | -0,7 | -2,4 | -0,6 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,5 | 2,4 |Vienkartinės ir laikinosios priemonės | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |Struktūrinis balansas(1) | -6,5 | -8,5 | -6,1 | -3,9 | -3,6 | -2,8 | -3,5 | -2,3 |Pirminis struktūrinis balansas(2) | -1,0 | -3,0 | -1,2 | 0,7 | 0,8 | 1,6 | 0,7 | 1,9 |Bendroji valdžios sektoriaus skola(4) | 107,8 | 108,5 | 107,5 | 104,6 | 100,9 | 100,1 | 97,6 | 95,9 |Skolos santykio pokytis (a) = (b) + (c) + (d) | -2,9 | 0,7 | -1 | -2,9 | -3,7 | -4,0 | -3,3 | -4,2 |Įmokos: | – pirminis balansas (b) | 0,7 | 2,4 | 0,6 | -2,0 | -2,0 | -2,0 | -1,5 | -2,4 |– „sniego gniūžtės“ efektas (c) | -3,1 | -2,8 | -2,7 | -3,2 | -2,4 | - | -2,6 | - |– atsargų ir srautų koregavimas (d) | -0,5 | 1,0 | 1,1 | 2,3 | 0,7 | 0,6 | 0,7 | 0,6 |(Simbolinis įrašas) Realaus BVP augimas (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 4,3 | 3,7 | 3,9 | 3,7 | 4,0 |(Simbolinis įrašas) Gamybos apimties atotrūkis | 0,6 | 1,5 | 1,4 | 1,7 | 1,5 | 0,9 | 1,6 | 1,1 |(1) Pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir laikinųjų priemonių (2) Pagal ciklą pakoreguoti ir struktūriniai balansai bei gamybos apimties atotrūkiai pagal programą, apskaičiuoti Komisijos tarnybų remiantis programoje pateikta informacija. 2007 m. į programą nebuvo įtrauktos vienkartinės priemonės, sudariusios 0,25 procentinio punkto BVP, ir ilgalaikės priemonės, taip pat sudariusios 0,25 procentinio punkto 2007 m. balandžio mėn. paskelbto BVP. Bendrosios pajamos ir bendrosios išlaidos buvo pakoreguotos atsižvelgiant į suderintąsias ESA95 apibrėžtis. (3) Laikantis prielaidos, kad politika nesikeis. (4) Bendrojo skolos santykio pokytis gali būti išskaidytas taip: [pic] kur t žymi laiką; D, PD, Y ir SF atitinkamai žymi valdžios sektoriaus skolos dydį, pirminį deficitą, nominalųjį BVP ir atsargų ir srautų koregavimą, o i ir y rodo vidutinę skolos ir nominaliojo BVP augimo kainą. Laužtiniuose skliaustuose esanti išraiška rodo „sniego gniūžtės” efektą. Šaltiniai: Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozė (COM) ir 2006 m. gruodžio mėn. atnaujinta stabilumo programa |RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpanaikinantis Sprendimą 2004/917/EB dėl perviršinio deficito GraikijojeEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 12 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,kadangi:(1) Tarybos sprendime 2004/917/EC[25], priimtame Komisijai pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį pateikus rekomendaciją, nuspręsta, kad Graikijoje susidarė perviršinis deficitas, Taryba nurodė, kad 2003 m. bendrasis valdžios sektoriaus deficitas sudarė 3,2 % BVP, taigi viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę 3 % BVP vertę, o bendroji valdžios sektoriaus skola sudarė 103 % BVP, taigi gerokai viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę[26].(2) 2004 m. liepos 6 d., vadovaudamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[27] 3 straipsnio 4 dalimi, Taryba, remdamasi Komisijos parengta rekomendacija, pateikė Graikijai rekomendaciją, kaip ne vėliau nei iki 2005 m. panaikinti deficito perviršį. Rekomendacija buvo paskelbta viešai.(3) 2005 m. sausio 19 d., vadovaudamasi 104 straipsnio 8 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba nusprendė, kad Graikija nesiėmė jokių veiksmingų priemonių, kad įgyvendintų pagal 104 straipsnio 7 dalį parengtą Tarybos rekomendaciją[28]. 2005 m. vasario 17 d. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal 104 straipsnio 9 nusprendė[29] įspėti Graikiją, kad ši imtųsi reikiamų priemonių deficitui sumažinti ir susidariusiai valdžios sektoriaus paviršinio deficito padėčiai ištaisyti, ir vieneriais metais – iki 2006 m. – pratęsė terminą padėčiai ištaisyti.(4) Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito turi būti panaikintas, jei valstybės narės perviršinis deficitas, Tarybos manymu, ištaisomas.(5) Pagal prie Sutarties pridėtą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros Komisija teikia procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo[30] 4 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo perduoti duomenis apie valdžios sektoriaus deficitą, skolą ir kitus susijusius rodiklius.(6) Remiantis Komisijos (Eurostato) pagal Reglamento (EB) Nr. 3605/93 8g straipsnio 1 dalį pateiktais duomenimis, 2007 m. balandžio 1 d. pateiktu Graikijos pranešimu ir Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognoze, daromos šios pagrįstos išvados:-  Bendrasis valdžios sektoriaus deficitas sumažintas nuo 7,9 % BVP[31] 2004 m. iki 2,6 % BVP 2006 m., t. y. tapo mažesnis už pamatinę 3 % BVP deficito vertę. Tai visiškai atitinka 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje nustatytą tikslą.-  Pajamų ir išlaidų pokyčiai beveik lygiomis dalimis turėjo įtakos tam, kad būtų pasiektas nominalus 3 procentinių punktų BVP pokytis, palyginti su 2005 m. buvusiu 5,5 % BVP dydžio deficitu. Palyginti su BVP, bendros pajamos padidėjo 1,5 procentinio punkto BVP, iš jų 0,5 procentinio punkto BVP sudarė netiesioginiai mokesčiai. Likusį 1 procentinį punktą BVP sudarė socialinių išmokų padidėjimas ir kitos pajamos, įskaitant kapitalo pervedimus (ES pervedimai). Bendros išlaidos buvo sumažintos 1,25 procentinio punkto BVP, ir daugiausia įtakos tam turėjo pirminių išlaidų sumažinimas (0,5 % BVP) ir palūkanų išlaidų sumažinimas (0,25 % BVP). Kapitalo išlaidos taip pat buvo sumažintos apie 0,5 procentinio punkto BVP. Pritaikius vienkartinę priemonę pajamos pasiekė 0,6 % BVP. Struktūrinio balanso (t. y. pagal ciklą koreguojamo balanso, į kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės) pagerėjimas 2006 m. sudarė 2,25 % BVP.-  Kalbant apie 2007 m., Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozės projektuose numatomas tolesnis biudžeto deficito mažinimas iki 2,4 % BVP. Tai atitinka oficialų biudžeto deficito tikslą – 2,4 % BVP, nustatytą 2006 m. gruodžio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje. Tačiau Komisijos tarnybos prognozės parengtos įtraukiant papildomas vienkartines pajamas, sudarančias 0,25 % BVP, taip pat į ilgalaikes išlaidų taupymo priemones, sudarančias 0,25 % BVP, ir apie abu šiuos veiksnius paskelbta prieš pasibaigiant Komisijos tarnybų 2007 m, pavasario prognozių rengimo terminui, taigi į juos nebuvo atsižvelgta 2006 m. gruodžio mėn. nustatant oficialų tikslą. Nepaisant to, 2007 m. pavasario prognozėse numatomas deficitas neviršija tikslo, nes šių naujų priemonių poveikį atsveria i) atsargesnės augimo prielaidos ir ii) tai, kad, Komisijos nuomone, ilgalaikės 2007 m. skirtos priemonės visiškai kompensuos kitų vienkartinių pajamų sumažėjimo. Be vienkartinių priemonių deficitas vis tiek būtų mažesnis už pamatinę vertę ir sudarytų 2,9 % BVP. 2008 m. pavasario prognozių projektuose, laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, numatytas 2,7 % BVP deficitas (į 2008 m. prognozes neįtrauktos vienkartinės priemonės). Tai reiškia, kad biudžeto deficitas patikimai ir tvariai sumažėjo iki žemesnės nei viršutinės 3 % BVP ribos. 2007 m. struktūrinio balanso projekte numatytas apie 0,25 procentinio punkto BVP mažesnis deficitas, o 2008 m., jei nesikeis politika, jis bus dar šiek tiek mažesnis. Šiuos pasiekimus reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad būtina siekti biudžeto padėčiai keliamo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo (VTLT), kuris Graikijai yra padėties subalansavimas struktūriniu požiūriu.-  Valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 108,5 % BVP 2004 m. iki 104,5 % 2006 m. 2007 m. pavasario prognozėje numatoma, kad skolos santykis toliau mažės ir 2008 m. pabaigoje sudarys 97,5 % BVP, tačiau vis tiek bus gerokai didesnis už pamatinę 60 % BVP vertę. Galima teigti, kad skolos santykio mažėjimo iki 60 % BVP pamatinės vertės tempai yra pakankami.(7) Graikijos statistikos institucijos patobulino savo procedūras, ir tai leido žymiai sumažinti statistinių duomenų neatitikimą ir apskritai pagerinti duomenų kokybę. Todėl Eurostatas panaikina savo išlygas dėl teikiamų faktinių duomenų kokybės.(8) Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Graikijoje buvo ištaisytas, todėl Sprendimas 2004/917/EB turėtų būti panaikintas,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisAtlikus bendrą įvertinimą, daroma išvada, kad perviršinio deficito padėtis Graikijoje yra ištaisyta.2 straipsnisSprendimas 2004/917/EB panaikinamas.3 straipsnisŠis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).[2] OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).[3] Paskutinis Graikijos pranešimas pateiktas tinklavietėje:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEK(2004) 623. 2003 m. valdžios sektoriaus bendrojo deficito ir bendrosios skolos rodikliai buvo keletą kartų tikslinami (žr. apibrėžtą tekstą). Remiantis naujausiais duomenimis, 2003 m. deficitas ir skola atitinkamai sudarė 6,2 % ir 107,8 % BVP.[5] OL L 389, 2004 12 30, p. 25.[6] Visi su PDP susiję Graikijai skirti dokumentai pateikti šioje tinklavietėje: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.[7] OL L 107, 2005 4 28, p. 24.[8] OL L 153, 2005 6 16, p. 29.[9] SEK(2005) 443.[10] 2007 m. balandžio 23 d. Eurostato pranešimas spaudai Nr. 55/2007.[11] Šiame dokumente BVP pateiktas remiantis nepatikslintais BVP rodikliais, kuriuos Graikijos valdžios institucijos pateikė 2007 m. balandžio mėn. pranešimo dėl PDP priede, o ne „patikslintais“ BVP duomenimis, kuriuos Graikijos valdžios institucijos pateikė 2006 m. spalio mėn. ir kuriais remiantis nuo 2000 m. nominalus BVP kiekvienais metais galėjo būti apytikriai 26 % didesnis. Dėl tikslinimo svarbos ir sudėtingumo šiuos duomenis dar turėtų išanalizuoti Eurostatas.[12] Pagal ESA95 sistemą apsikeitimo sandoriai yra sutartimi pagrįsti susitarimai tarp dviejų šalių, kurios susitaria ateityje ir pagal iš anksto nustatytas taisykles apsikeisti mokėjimais ta pačia įsiskolinimo suma. Labiausiai paplitę variantai yra palūkanų normos apsikeitimo sandoriai, užsienio valiutų apsikeitimo sandoriai ir valiutos apsikeitimo sandoriai (dar vadinami kryžminių kursų apsikeitimo sandoriais). Nė vienas atitinkamas mokėjimas nelaikomas turto įplaukomis ir mokėjimai registruojami finansinėje sąskaitoje.[13] Pagal Reglamentą Nr. 2558/2001 (OL L 344, 2001 12 28, p. 1), kuriuo buvo padaryti ESA95 pakeitimai, su apsikeitimo sandoriais susiję srautai laikomi finansiniais sandoriais, todėl jie neįtraukiami apskaičiuojant valdžios sektoriaus deficitą. Tačiau, vadovaujantis tuo pačiu reglamentu, išskirtinai perviršinio deficito procedūros tikslais šie srautai vis tiek registruojami kaip palūkanos. Kalbant apie Graikiją, dėl su apsikeitimo sandoriais susijusių srautų 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas, dėl kurio pradėta taikyti perviršinio biudžeto procedūra, sumažėjo 0,29 % BVP.[14] 2006 m. Graikijos valdžios institucijos perdavė patikslintus, 26 % didesnius nominalaus BVP rodiklius. Tokio patikslinimo pasekmė gali būti tokia, kad dėl didesnio BVP pasikeitęs vardiklis lemtų, jog biudžeto deficitas sumažėtų ir būtų šiek tiek mažesnis nei 2 %. Tačiau, remiantis išankstiniais vertinimais, tuo pat metu patikslinus bendrąsias nacionalines pajamas, galėtų ilgam padidėti Graikijos įnašų į ES biudžetą suma, sudaranti mažiau kaip 0,25 % BVP, taip pat gali reikėti atlikti apie 0,75 % BVP dydžio vienkartinį mokėjimą minėtų įnašų įsiskolinimams padengti, ir šis mokėjimas galėtų būti pridėtas prie 2007 m. balanso. Dėl to gali būti, kad deficitas sudarys beveik 3 % BVP, bet šios ribos neviršys. Tačiau reikia pažymėti, kad šie vertinimai pagrįsti tik Graikijos pranešimu. 2006 m. spalio mėn. BNP komitetas susilaikė nuo išvados dėl Graikijos pateiktų patikslintų rodiklių ir pateiks savo išvadą vėliau 2007 m., kai Eurostatas nuodugniai išanalizuos Graikijos duomenis. Tik tada Komisija galės nustatyti santykį su BVP ir konkrečias pasekmes, susijusias su Graikijos įnašu į ES biudžetą.[15] Laikantis pagal 104 straipsnio 9 dalį pateiktos Komisijos rekomendacijos, šios priemonės 2007 m. balandžio 30 d. buvo patvirtintos Graikijos pateiktoje PDP ataskaitoje.[16] OL C 70, 2007 3 27, p. 9.[17] Balandžio 24 d. Graikijos finansų ministras viešai paskelbė, kad Graikijos vyriausybė nusprendė pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą – subalansuoti biudžetą arba pasiekti, kad jis būtų perteklinis ne 2012 m., o 2010 m., t. y. dvejais metais anksčiau, nei suplanuota 2006 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Graikijos Stabilumo ir augimo programoje. Šis įsipareigojimas buvo patvirtintas 2007 m. balandžio 30 d. PDP ataskaitoje, kurią Graikija pateikė laikydamasi Tarybos rekomendacijos, parengtos pagal 104 straipsnio 9 dalį.[18] Ši suma bus sumokėta dešimčia metinių įmokų.[19] Žr. Eurostato dokumentą „Valstybių narių, euro zonos ir ES 27 2003–2006 m. duomenų apie atsargas ir srautus koregavimas (ASK), apie kurį pranešta 2007 m. balandžio mėn. PDP ataskaitoje“, pateiktą tinklavietėje: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.[20] Taip pat žr.: Europos Komisija , EPS viešieji finansai – 2005, Europos ekonomika, 3, ypač šio leidinio I.1 apibrėžtą tekstą.[21] Eurostato pranešimas spaudai Nr. 117/2004.[22] Eurostato pranešimai spaudai Nr. 39/2005, 120/2005 ir 48/2006.[23] Vizitai metodologijos tikslais buvo įvesti Tarybos reglamento Nr. 3605/93 8 straipsnio d ir e punktais. Šie vizitai „skirti stebėti procesus ir valdžios sektoriaus sąskaitas, kuriomis pagrindžiami pateikti faktiniai duomenys, ir padaryti išsamias išvadas dėl pateikiamų duomenų kokybės“; jie rengiami „tik tais atvejais, kai Komisija (Eurostatas) nustato rimtą pavojų ar galimas problemas dėl duomenų kokybės, ypač susijusias su metodais, sąvokomis ir klasifikatoriais, taikomais duomenims, kuriuos valstybės narės įpareigotos pateikti“. Vizito metodologiniais tikslais ataskaita pateikta tinklavietėje: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.[24] Eurostato pranešimas spaudai Nr. 139/2006.[25] OL L 389, 2004 12 30, p. 25.[26] 2003 m. bendrojo valdžios sektoriaus deficito ir skolos rodikliai buvo keletą kartų tikslinami. Remiantis naujausiais duomenimis, deficitas ir skola atitinkamai sudarė 6,2 % ir 107,8 % BVP.[27] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).[28] OL L 107, 2005 4 28, p. 24.[29] OL L 153, 2005 6 16, p. 29.[30] OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).[31] Šiame sprendime remiamasi nepatikslintais BVP rodikliais, o ne „patikslintais“ BVP duomenimis, kuriuos Graikijos valdžios institucijos perdavė 2006 m. spalio mėn. ir 2007 m. balandžio mėn.2 lentelė. Pagal PDP 2004 m. ir 2006 m. Graikjos pateiktų duomenų tikslinimas |2004 m. kovas |106,1 |106,6 |104,6 |102,6 | | | | |2004 m. rugsėjis |114,0 |114,7 |112,5 |109,9 | | | | |2005 m. kovas | |114,8 |112,2 |109,3 |110,5 | | | |2005 m. rugsėjis | |114,4 |111,6 |108,8 |109,3 | | | |2006 m. balandis | | |110,7 |107,8 |108,5 |107,5 | | |2006 m. spalis | | |110,7 |107,8 |108,5 |107,5 | | |2007 m. balandis | | | |107,8 |108,5 |107,5 |104,6 | |


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,3.8.2017
            COM(2017) 414 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, nustatantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos partnerystę, (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas Briuselyje 1995 m. vasario 9 d. ir įsigaliojo 1999 m. liepos 1 d.

               Pagal savo Stojimo aktą Kroatijos Respublika prie Europos Sąjungos ir jos valstybių narių pasirašytų ar sudarytų tarptautinių susitarimų įsipareigoja prisijungti sudarydama prie tų susitarimų pridedamus protokolus.

               2012 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimu
                  1
                Komisijai suteikti įgaliojimai pradėti derybas su atitinkamomis ES nepriklausančiomis šalimis, kad būtų sudaryti atitinkami protokolai. Derybos su Kirgizijos Respublika sėkmingai užbaigtos pasikeitus verbalinėmis notomis.

               Pagal siūlomą protokolą Kroatijos Respublika tampa Susitarimo susitariančiąja šalimi, o ES įpareigojama pateikti autentišką Susitarimo versiją kroatų kalba.

               Komisija mano, kad derybų rezultatai yra patenkinami, ir siūlo pasirašyti ir sudaryti protokolą. Pateiktoje rekomendacijoje dėl Tarybos sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą.

               Pridedama rekomendacija pateikiama kartu su:

               ii)Tarybos sprendimo dėl protokolo pasirašymo ir laikino taikymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu pasiūlymu;

               iii)Tarybos sprendimo dėl protokolo sudarymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu pasiūlymu.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrą pastraipą,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               1pagal Kroatijos Respublikos stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį dėl Kroatijos Respublikos prisijungimo prie Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (toliau – Susitarimas)
                  2
                turi būti susitarta sudarant Susitarimo protokolą.

               22012 m. rugsėjo 14 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su atitinkamomis ES nepriklausančiomis šalimis
                  3
               . Derybos su Kirgizijos Respublika sėkmingai užbaigtos pasikeitus verbalinėmis notomis;

               3dėl tų klausimų, kurie priklauso Europos atominės energijos bendrijos kompetencijai, turėtų būti pritarta tam, kad Komisija sudarytų protokolą;

               4dėl tų klausimų, kurie patenka į Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo taikymo sritį, protokolo pasirašymui ir sudarymui taikoma atskira procedūra,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               Vienintelis straipsnis

               Pritariama tam, kad Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos partnerystę, protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą
                  4
               .

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų pasirašytų arba sudarytų susitarimų pritaikymo atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (Tarybos dok. Nr. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  1999 m. gegužės 12 d. Tarybos ir Komisijos sprendimas (1999/491/EB, EAPB, Euratomas) dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos partnerystę, sudarymo (OL L 196, 1999 7 28, p. 48).

                     (3)
                  Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų pasirašytų arba sudarytų susitarimų pritaikymo atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (Tarybos dok. Nr. 13351/12 LIMITED);

                     (4)
                  Protokolo tekstas skelbiamas [įtraukti OL nuorodą] kartu su Sprendimu dėl pasirašymo Sąjungos ir valstybių narių vardu.


				|

		52013PC0586

			Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS dėl Kroatijos prisijungimo prie 1990 m. liepos 23 d. Konvencijos dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant asocijuotų įmonių pelną /* COM/2013/0586 final - 2013/ () */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
2011 m. Kroatijos stojimo į Europos
Sąjungą akto 3 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad Kroatija
prisijungia prie konvencijų ir protokolų, išvardytų Stojimo akto
I priede, ir kad tos konvencijos ir protokolai Kroatijoje įsigalioja
Tarybos nustatytą dieną. Pagal Stojimo akto 3 straipsnio 5 dalį
Taryba, spręsdama vieningai ir remdamasi Komisijos rekomendacija ir
pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, nusprendžia padaryti visus reikiamus
pakeitimus, susijusius su Kroatijos prisijungimu prie šių konvencijų
ir protokolų ir skelbti pritaikytus tekstus Oficialiajame Europos
Sąjungos leidinyje.
Konvencijų ir protokolų sąrašas
Stojimo akto I priede apima 1990 m. liepos 23 d. Konvenciją 90/436/EEB
dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant asocijuotų
įmonių pelną (Arbitražo konvencija), 1995 m. gruodžio 21 d.
Konvenciją dėl Austrijos, Suomijos ir Švedijos prisijungimo prie
Arbitražo konvencijos, 1999 m. gegužės 25 d. Protokolą, iš dalies keičiantį
Arbitražo konvenciją bei 2004 m. gruodžio 8 d. Čekijos, Estijos,
Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir
Slovakijos pasirašytą Konvenciją dėl šių valstybių
narių prisijungimo prie Arbitražo konvencijos. Arbitražo konvencija buvo
iš dalies pakeista 1999 m. gegužės 25 d. protokolu ir 1995 m. gruodžio 21
d. bei 2004 m. gruodžio 8 d. konvencijomis.
Bulgarija ir Rumunija prisijungė prie
Arbitražo konvencijos pagal 2005 m. stojimo aktą. 2008 m. birželio 23 d.
Sprendimu 2008/492/EB buvo padaryti reikiami pakeitimai, susiję su
Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimu prie Arbitražo konvencijos ir nustatyta iš
dalies pakeista su Bulgarija ir Rumunija susijusi įsigaliojimo diena.
Šia Komisijos rekomendacija dėl Tarybos
sprendimo siekiama padaryti reikiamus pakeitimus, susijusius su Kroatijos
prisijungimu prie Arbitražo konvencijos, ir nustatyti iš dalies pakeistą
su Kroatija susijusią įsigaliojimo dieną remiantis 2011 m.
Stojimo akto 3 straipsnio 4 ir 5 dalimis.
Rekomendacija
TARYBOS SPRENDIMAS
dėl Kroatijos prisijungimo prie 1990 m.
liepos 23 d. Konvencijos dėl
dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant
asocijuotų įmonių pelną
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos
sutartį,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į Kroatijos stojimo
aktą, ypač į jo 3 straipsnio 4 ir 5 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją[1],
atsižvelgdama į Europos Parlamento
nuomonę[2],
kadangi:
(1)       Konvencija 90/436/EEB[3] (toliau –Arbitražo konvencija)
buvo pasirašyta 1990 m. liepos 23 d. Briuselyje ir įsigaliojo 1995 m.
sausio 1 d;
(2)       Arbitražo konvencija buvo iš
dalies pakeista 1999 m. gegužės 25 d. pasirašytu Protokolu[4], 1995 m. gruodžio 21 d.
pasirašyta Konvencija[5],
2004 m. gruodžio 8 d. pasirašyta Konvencija[6]
ir 2008 m. birželio 23 d. Sprendimu 2008/492/EB[7];
(3)       2011 m. Stojimo akto[8] 3 straipsnio 4 dalyje
nustatyta, kad Kroatija prisijungia prie valstybių narių
sudarytų konvencijų ir protokolų, išvardytų Stojimo akto I
priede. Tarybos nustatytą datą jie įsigalioja Kroatijai;
(4)       Pagal 2011 m. Stojimo
akto 3 straipsnio 5 dalį Taryba turi padaryti visus reikiamus pakeitimus,
susijusius su prisijungimu prie šių konvencijų ir protokolų ir
paskelbti pritaikytus tekstus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Arbitražo
konvencija iš dalies keičiama taip:
(1) 2 straipsnio 2 dalies i–xxvii punktai
pakeičiami taip:
„i) Belgijoje:
a) impôt des personnes
physiques/personenbelasting
b) impôt des sociétés/vennootschapsbelasting
c) impôt des personnes morales/rechtspersonenbelasting
d) impôt des non-résidents/belasting der
niet-verblijfhouders
e) taxe
communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes
physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de
personenbelasting
ii) Bulgarijoje:
a) данък
върху
доходите на
физическите
лица
b)
корпоративен
данък
iii) Čekijoje:
a) daň z přijmů fyzických osob
b) daň z přijmů právnických osob
iv) Danijoje:
a) indkomstskat til staten
b) den kommunale indkomstskat
c) den amtskommunale indkomstskat
v) Vokietijoje:
a) Einkommensteuer
b) Koerperschaftsteuer
c) Gewerbesteuer, jeigu šis mokestis
pagrįstas prekybos pelnu
vi) Estijoje:
a) tulumaks
vii) Airijoje:
a) Cáin Ioncaim
b) Cáin Chorparáide
viii) Graikijoje:
a) φόρος
εισοδήματος
φυσικών
προσώπων
b) φόρος
εισοδήματος
νομικών
προσώπων
c) εισφορά
υπέρ των
επιχειρήσεων
ύδρευσης και
αποχέτευσης
ix) Ispanijoje:
a) Impuesto sobre la Renta de las Personas
Fisicas
b) Impuesto sobre Sociedades
c) Impuesto sobre la Renta de no Residentes
x) Prancūzijoje:
a) impôt sur le revenu
b) impôt sur les sociétés
xi) Kroatijoje:
a) porez na dohodak
b) porez na dobit
xii) Italijoje:
a) imposta sul reddito delle persone fisiche
b) imposta sul reddito delle società
c) imposta regionale sulle attività produttive
xiii) Kipre:
a) Φόρος
Εισοδήματος
b) Έκτακτη
Εισφορά για
την Άμυνα της
yημοκρατίας
xiv) Latvijoje:
a) uzħēmumu ienākuma nodoklis
b) iedzīvotāju ienākuma nodoklis
xv) Lietuvoje:
a) gyventojų pajamų mokestis
b) pelno mokestis
xvi) Liuksemburge:
a) impôt sur le revenu des personnes physiques
b) impôt sur le revenu des collectivités
c) impôt commercial, jeigu šis mokestis
pagrįstas prekybos pelnu
xvii) Vengrijoje:
a) személyi jövedelemadó
b) társasági adó
c) osztalékadó
xviii) Maltoje:
a) taxxa fuq l-income
xix) Nyderlanduose:
a) inkomstenbelasting
b) vennootschapsbelasting
xx) Austrijoje:
a) Einkommensteuer
b) Körperschaftsteuer
xxi) Lenkijoje:
a) podatek dochodowy od osób fizycznych
b) podatek dochodowy od osób prawnych
xxii) Portugalijoje:
a) imposto sobre o rendimento das pessoas
singulares
b) imposto sobre o rendimento das pessoas
colectivas
c) derrama para os municípios sobre o imposto
sobre o rendimento das pessoas colectivas
xxiii) Rumunijoje:
a) impozitul pe venit
b) impozitul pe profit
c) impozitul pe veniturile obținute din
România de nerezidenți
xxiv) Slovėnijoje:
a) dohodnina
b) davek od dobička pravnih oseb
xxv) Slovakijoje:
a) daň z príjmov právnických osôb
b) daň z príjmov fyzických osôb
xxvi) Suomijoje:
a) valtion tuloverot/de statliga inkomstskatterna
b) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund
c) kunnallisvero/kommunalskatten
d) kirkollisvero/kyrkoskatten
e) korkotulon lähdevero/källskatten å
ränteinkomst
f) rajoitetusti verovelvollisen
lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig
xxvii) Švedijoje:
a) statlig inkomstskatt
b) kupongskatt
c) kommunal inkomstskatt
xxviii) Jungtinėje Karalystėje:
a) Income Tax
b) Corporation Tax.“
(2) 3 straipsnio 1 dalies sąrašas pakeičiamas
taip:
„– Belgijoje:
De Minister van Financiën arba įgaliotasis
atstovas,
Le Ministre des Finances arba įgaliotasis
atstovas,
– Bulgarijoje:
Министъра
на финансите
или негов
упълномощен
представител,
– Čekijoje:
Ministr financí arba įgaliotasis atstovas,
– Danijoje:
Skatteministeren arba įgaliotasis atstovas,
– Vokietijoje:
Der Bundesminister der Finanzen arba
įgaliotasis atstovas,
– Estijoje:
Rahandusminister arba įgaliotasis atstovas
– Airijoje:
The Revenue Commissioners arba įgaliotasis
atstovas,
– Graikijoje:
Ο
Υπουργός των
Οικονομικών arba
įgaliotasis atstovas,
– Ispanijoje:
El Ministro de Economía y Hacienda arba
įgaliotasis atstovas,
– Prancūzijoje:
Le Ministre chargé du budget arba įgaliotasis
atstovas,
– Kroatijoje:
Ministar financija arba įgaliotasis atstovas,
– Italijoje:
Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali
arba įgaliotasis atstovas,
– Kipre:
Ο
Υπουργός
Οικονομικών arba
įgaliotasis atstovas,
– Latvijoje:
Valsts ieņēmumu dienests,
– Lietuvoje:
Finansu ministras arba įgaliotasis atstovas,
– Liuksemburge:
Le Ministre des Finances arba įgaliotasis
atstovas,
– Vengrijoje:
a pénzügyminiszter arba įgaliotasis atstovas,
– Maltoje:
il-Ministru responsabbli għall-finanzi arba
įgaliotasis atstovas,
– Nyderlanduose:
De Minister van Financiën arba įgaliotasis
atstovas,
– Austrijoje:
Der Bundesminister für Finanzen arba
įgaliotasis atstovas,
– Lenkijoje:
Minister Finansów arba įgaliotasis atstovas,
– Portugalijoje:
O Ministro das Finanças arba įgaliotasis
atstovas,
– Rumunijoje:
Preşedintele Agenţiei Naţionale de
Administrare Fiscală sau un reprezentant autorizat,
– Slovėnijoje:
Ministrstvo za finance arba įgaliotasis
atstovas,
– Slovakijoje:
Minister financií arba įgaliotasis atstovas,
– Suomijoje:
Valtiovarainministeriö arba įgaliotasis
atstovas,
Finansministeriet arba įgaliotasis atstovas,
– Švedijoje:
Finansministern arba įgaliotasis atstovas,
– Jungtinėje Karalystėje:
The Commissioners of Inland Revenue arba
įgaliotasis atstovas.“
2 straipsnis
Arbitražo konvencijos ir 1999 m.
gegužės 25 d. protokolo tekstai kartu su 1995 m.
gruodžio 21 d. ir 2004 m. gruodžio 8 d. konvencijomis
ir Sprendimu 2008/492/EB kroatų kalba[9]
yra autentiški tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir šių
tekstų redakcijos kitomis kalbomis.
3 straipsnis
Arbitražo konvencija su pakeitimais,
padarytais 1999 m. gegužės 25 d. protokolu, 1995 m. gruodžio 21 d. bei
2004 m. gruodžio 8 d. konvencijomis, Sprendimu 2008/492/EB ir šiuo sprendimu,
įsigalioja XXX [data] tarp
Kroatijos ir kitų Europos Sąjungos valstybių narių.
4 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L […], […], p. […].
[2]               OL L […], […], p. […].
[3]               Konvencija dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo
koreguojant asocijuotų įmonių pelną, OL L 225,
1990 8 20, p. 10.
[4]               Protokolas, kuriuo iš dalies keičiama
1990 m. liepos 23 d. Konvencija dėl dvigubo
apmokestinimo išvengimo koreguojant asocijuotų įmonių
pelną, OL L 202, 1999 7 16, p. 1.
[5]               Konvencija dėl Austrijos Respublikos, Suomijos
Respublikos ir Švedijos Karalystės prisijungimo prie Konvencijos dėl
dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant asocijuotų įmonių
pelną, OL C 26, 1996 1 31, p. 1.
[6]               Konvencija dėl Čekijos Respublikos, Estijos
Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos,
Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos,
Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos prisijungimo prie
Konvencijos dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant
asocijuotų įmonių pelną, OL C 160, 2005 6 30,
p. 1.
[7]               Tarybos sprendimas 2008 m. birželio 23 d. dėl
Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie 1990 m. liepos 23 d. Konvencijos
dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant asocijuotų
įmonių pelną, OL L 174, 2008 7 3, p. 1.
[8]               Aktas dėl Kroatijos Respublikos stojimo
sąlygų ir Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo bei Europos atominės energijos bendrijos steigimo
sutarties pritaikomųjų pataisų, OL L 112, 2012 4 24, p. 21.
[9]               Konvencijų ir protokolo bei Sprendimo 2008/492/EB
tekstai kroatų kalba bus paskelbti Oficialiojo leidinio
specialiame leidime vėliau.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006SC0787

Rekomendacija Tarybos sprendimas panaikinantis Sprendimą 2005/184/EB dėl perviršinio deficito Kipre  /* SEK/2006/0787 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 21.6.2006SEK(2006) 787 galutinisRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpanaikinantis Sprendimą 2005/184/EB dėl perviršinio deficito Kipre(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. ĮvadasSutarties 104 straipsnyje nurodyta, kad valstybės narės turi vengti per didelio valstybės biudžeto deficito, ir apibrėžiama deficito nustatymo bei ištaisymo tvarka. Šią perviršinio deficito procedūrą (PDP) išsamiau reglamentuoja Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[1], vienas iš Stabilumo ir augimo pakto elementų.Pagal Sutarties priede pateiktą Protokolą dėl per didelio deficito reguliavimo tvarkos Komisija pateikia duomenis šiai procedūrai įgyvendinti. Įgyvendindamos šį protokolą, valstybės narės, vadovaudamosi Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93[2] 4 straipsniu, du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., turi pateikti ataskaitas apie valstybės biudžeto deficitą ir skolą bei kitus reikalingus kintamuosius rodiklius.2004 m. balandžio 7 d. Komisija paskelbė 2004 m. pavasario prognozę[3]. Remiantis šia prognoze, kurioje buvo atsižvelgta į 2004 m. kovo mėn. Kipro Vyriausybės pateiktus duomenis, bendras Kipro valdžios sektoriaus deficitas išaugo nuo daugiau kaip 4,5 % BVP 2002 m. iki maždaug 6,25 % BVP 2003 m., taigi viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę 3 % BVP vertę. Komisijos ataskaitoje taip pat padaryta išvada, kad skolos ir BVP santykis, kuris 2003 m. sudarė 72,25 % BVP, taip pat neatitiks Sutartyje nustatytos 60 % pamatinės vertės ir 2004 m. sudarys daugiau kaip 74,25 % BVP. Remdamasi šiais duomenimis, Komisija, 2004 m. gegužės 12 d. paskelbusi Sutarties 104 straipsnio 3 dalyje nurodytą pranešimą[4], Kiprui pradėjo taikyti perviršinio deficito procedūrą. 2004 m. gegužės 24 d. Kipro Vyriausybė pateikė 2004–2007 m. konvergencijos programą, kurioje patvirtintas 6,25 % BVP 2003 m. deficito rodiklis ir 2004 m. planuojamas 75,25 % BVP dydžio skolos ir BVP santykis. Atsižvelgusi į visus šiame pranešime pateiktus faktus bei į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę, parengtą pagal 104 straipsnio 4 dalį, Komisija 2004 m. birželio 24 d. parengė nuomonę (pagal 104 straipsnio 5 dalį), kurioje nurodė, kad Kipro deficitas yra per didelis. Todėl 2004 m. liepos 5 d. Taryba, vadovaudamasi 104 straipsnio 6 dalimi, priėmė sprendimą[5].Tuo pačiu metu Taryba, vadovaudamasi 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1446/97[6], gegužės 24 d. priėmė nuomonę dėl Kipro konvergencijos programos ir, vadovaudamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi, Kiprui skirtą rekomendaciją, siekdama, kad perviršinis valstybės biudžeto deficitas būtų panaikintas.2. Rekomendacijos PAGAL PDPTARYBA KIPRO VYRIAUSYBEI REKOMENDAVO „ kaip galima greičiau ištaisyti dabartinę deficito padėtį“ . Konkrečiai buvo rekomenduota „ aktyviai įgyvendinti 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje numatytas priemones; ypač iki 2004 m. lapkričio 5 d. imtis veiksmingų priemonių siekiant patikimai ir tvariai 2005 m. sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % BVP vertės, kaip nurodyta 2004 m. liepos 5 d. Tarybos nuomonėje dėl 2004 m. gegužės mėn. pateiktos konvergencijos programos“. Taryba taip pat rekomendavo „ Kipro Vyriausybei užtikrinti, kad skolos santykio augimas 2004 m. būtų sustabdytas ir vėliau panaikintas, kaip nurodyta Tarybos nuomonėje dėl konvergencijos programos “.Rengdama rekomendacijas dėl perviršinio deficito ištaisymo, Taryba paragino Kipro Vyriausybę užtikrinti, „ kad, ištaisius perviršinį deficitą, biudžeto konsolidavimu vidutinės trukmės laikotarpiu būtų išlaikyta beveik subalansuoto arba perviršinio biudžeto būklė “.2004 m. gruodžio 22 d. Komisija padarė išvadą[7], kad Kipro Vyriausybė, atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją, iki lapkričio 5 d. termino veiksmingai ėmėsi įgyvendinti priemones, kad pasiektų siekiamo 2005 m. deficito rodiklio, – apie tai Tarybai pranešta 2005 m. sausio 18 d.Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito turi būti panaikintas remiantis Komisijos rekomendacija, jeigu valstybės narės perviršinis deficitas, Tarybos manymu, ištaisomas.3. Deficito raida iki 2005 m.2006 m. balandžio mėn. pranešime, pateiktame pagal PDP (kuris buvo pateiktas 2006 m. kovo 22 d. ir kurį Eurostatas paskelbė 2006 m. balandžio 24 d.), nurodyta, kad valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. sudarė 2,4 % BVP (1 lentelė). Šis rodiklis mažai skiriasi nuo siekiamo rodiklio – 2,9 % BVP, numatyto 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje, patvirtintoje 2005 m. Biudžeto įstatymu, kuriam Parlamentas pritarė 2004 m. gruodžio mėn., ir nuo naujausioje atnaujintoje konvergencijos programoje, kuri buvo pateikta 2005 m. gruodžio 14 d., nustatyto 2,5 % rodiklio. Pagal 2005 m. biudžetą koregavimas turėjo būti atliekamas didinant pajamas ir mažinant išlaidas. Pajamoms didinti buvo taikomos mišrios priemonės: struktūrinės priemonės (2004 m. gegužės mėn., laikantis acquis, buvo padidinti PVM tarifai, kurie turėjo poveikį visus 2005 m.) ir vienkartinės priemonės (mokesčių amnestija, kurios dėka surinkta papildomų pajamų, kurios 2004 m. sudarė 0,75 procentinio punkto, 2005 m. – beveik 1 %). Nominalus išlaidų augimas buvo sumažintas nustačius didžiausią einamųjų ir kapitalo išlaidų nominalaus augimo normos ribą, prižiūrint, kad einamieji pervedimai ir subsidijos atitiktų infliaciją, ir didinant viešojo sektoriaus darbuotojų pensinį amžių. Geresnių nei tikėtasi rezultatų didele dalimi pasiekta dėl didelės mokesčių dalies ūkio augime, kurį paskatino beveik vien tik vidaus vartojimas, kartu pasiektas stabilus užimtumas augimas. Dėl mokesčių amnestijos taip pat gauta daugiau pajamų nei planuota. Be to, 2004 m. deficito rodiklis (kiek didesnis nei 4 % BVP) buvo mažesnis, nei prognozuota 2004 m. pabaigai (apie 4,75 % BVP), tvirtinant 2005 m. biudžetą. Deficito rodiklis būtų buvęs dar geresnis, jeigu dalis tokių bazinių metų rezultatų ir papildomų pajamų nebūtų buvę panaudoti viršytoms išlaidoms padengti. Nors atlyginimams nustatytos ribos dažniausiai buvo laikomasi ir nominalus kapitalo išlaidų dydis iš tikrųjų sumažėjo, socialiniai pervedimai išaugo 13 %.1 lentelė. Biudžeto raida 2003–2005 m. (% BVP) |Rodiklis | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. |Valdžios sektoriaus balansas | -6,3 | -4,1 | -2,4 |- Pajamos iš viso | 39,1 | 39,7 | 42,3 |Iš jų: einamieji mokesčiai | 26,2 | 25,6 | 26,9 |socialinio draudimo įmokos | 7,1 | 7,8 | 8,4 |- Išlaidos iš viso | 45,3 | 43,8 | 44,7 |Iš jų: kolektyvinis vartojimas | 10,9 | 9,9 | 10,0 |pervedimai natūra | 9,0 | 8,2 | 8,3 |kiti pervedimai, ne natūra | 11,4 | 12,2 | 12,9 |palūkanų išlaidos | 3,4 | 3,2 | 3,4 |bendros fiksuotos kapitalo formavimo išlaidos | 3,4 | 4,1 | 3,2 |Pirminis balansas | -2,8 | -0,9 | 1,0 |Pm Mokesčiai | 33,2 | 33,4 | 35,3 |Pm Pagal ciklą patikslintas balansas (1) 1 | -6,1 | -3,9 | -2,1 |Pm Vienkartinės priemonės (2) | 1,8 | 1,0 | 0,9 |Pm Struktūrinis balansas (1-2)1 | -7,9 | -4,9 | -3,0 |Pm Struktūrinis pirminis balansas1 | -4,4 | -1,7 | 0,4 |Pm Realusis BVP1 (metinis procentinis pokytis) | 1,9 | 3,9 | 3,8 |Palūkanų išlaidos ir balansas apima apsikeitimo sandorius, laikantis perviršinio deficito procedūroje vartojamų sąvokų apibrėžimų. Bendrosios pajamos ir bendrosios išlaidos atitinka suderintus sąvokų apibrėžimus, vartojamus ESA95. 1 Komisijos tarnybų 2006 m. pavasario ekonominė prognozė. Šaltinis: Komisijos tarnybos. |Bendru vertinimu deficito rodiklis 2005 m. pagerėjo beveik 4 % punktais BVP, palyginti su 2003 m., ir 1,75 % punkto BVP, palyginti su 2004 m. Laikinosios pajamos ir 2004, ir 2005 m. sudarė apie 1 %. BVP. Pirmą kartą nuo 2002 m. pasiektas teigiamas pirminis balansas. Būtent 2005 m. pirminis perteklius sudarė 1 % BVP, pirminis deficitas 2003 ir 2004 m., atitinkamai, sudarė 3 ir 1 %. Atsižvelgiant į numatomą struktūrinio balanso pokytį (pagal ciklą patikslintą balansą, neatsižvelgiant į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), valdžios sektoriaus balansas pagerėjo – fiskaliniai rodikliai 2003–2005 m. pagerėjo beveik 5 procentiniais punktais BVP, o struktūrinis deficitas, atitinkamai, sudarė beveik 8–3 % BVP.4. BIUDžETO PROGNOZėS 2006 M. IR VėLESNIEMS METAMSRemiantis Komisijos tarnybų 2006 m. pavasario prognoze, numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2006 m. bus kiek didesnis nei 2 % BVP (2 lentelė) arba 0,25 % BVP didesnis nei oficialiai nustatytas rodiklis. Šį skirtumą daugiausia galima paaiškinti tuo, kad Kipro pateikta oficiali prognozė grindžiama optimistiškesniu augimo scenarijumi. Pagal 2005 m. atnaujintą konvergencijos programą šiais metais BVP turėtų augti 4,2 %, tuo tarpu Komisijos tarnybų 2006 m. pavasario prognozėje numatytas 3,8 % BVP augimas. Prognozuojama, kad pirminis perteklius ir toliau sudarys 1 % BVP, kadangi valdžios sektoriaus deficito sumažėjimas, palyginti su 2005 m. rodikliu (kiek didesniu nei 0,25 %. BVP), tik atspindės prognozuojamą palūkanų mokėjimų sumažėjimą.2 lentelė. Valstybės finansų prognozės (% BVP) |2005 m. | 2006 m. | 2007 m. |KP | Kom. | KP | Kom. (1) |Valdžios sektoriaus balansas | -2,4 | -1,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 |- Pajamos iš viso | 42,3 | 41,9 | 41,8 | 41,9 | 41,8 |Iš jų: einamieji mokesčiai | 26,9 | 26,9 | 26,9 | 27,0 | 26,8 |socialinio draudimo įmokos | 8,4 | 8,1 | 8,1 | 8,1 | 8,1 |- Išlaidos iš viso | 44,7 | 43,8 | 43,9 | 43,7 | 43,8 |Iš jų: - kolektyvinis vartojimas | 10,0 | 9,5 | 9,8 | 9,0 | 9,8 |- kiti pervedimai, ne natūra | 12,9 | 11,4 | 11,4 | 11,5 | 11,4 |- palūkanų išlaidos | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |- bendros fiksuotos kapitalo formavimo išlaidos | 3,2 | 3,4 | 3,4 | 3,4 | 3,4 |Pirminis balansas | 1,0 | 1,2 | 1,0 | 1,2 | 1,0 |Pm Pagal ciklą patikslintas balansas (1) | -2,1 | -1,8 | -1,9 | -1,8 | -2,0 |Pm Vienkartinės priemonės (2) | 0,9 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |Pm Struktūrinis balansas(1-2) | -3,0 | -2,1 | -2,2 | -2,1 | -2,3 |Pm Struktūrinis pirminis balansas | 0,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | 0,7 |Pm Realusis BVP (metinis procentinis pokytis) | 3,8 | 4,2 | 3,8 | 4,2 | 3,8 |Šaltiniai: 2006 m. balandžio mėn. pagal PDP pateiktas 2005 m. pranešimas, 2005 m. gruodžio mėn. atnaujinta konvergencijos programa (KP), Komisijos tarnybų 2006 m. pavasario prognozė (Kom.). KP nurodytas pagal ciklą patikslintas ir struktūrinis balansas Komisijos tarnybų apskaičiuotas pagal programoje pateiktus duomenis (Kom. stulpelyje pateikti rodikliai skiriasi dėl skirtingų makroekonominių scenarijų). KP nurodytos bendros pajamos ir išlaidos padidėjo 1,9 % BVP pagal suderintas ESA95 sąvokas. (1) Laikantis įprasto scenarijaus, nesant politikos pokyčių. |Jeigu apskaičiuojant pagal ciklą patikslintą balansą neatsižvelgiama į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, struktūriniai rodikliai pagerėja 0,75 procentinio punkto BVP, o struktūrinis deficitas sudaro apie 2,25 % BVP. Prognozuojamas struktūrinio deficito pagerinimo rodiklis atitinka minimalų metinį reikalavimą – 0,5 % BVP, nustatytą Stabilumo ir augimo pakte, ir rodo, kad perviršinis deficitas patikimai ir tvariai ištaisomas, tai patvirtina ir 2007 m. biudžeto prognozės, pateikiamos Komisijos tarnybų 2006 m. pavasario prognozėje. Prognozuojama, kad, jei bus laikomasi įprasto scenarijaus be politikos pokyčių, taip pat bus atsižvelgta į vienkartines pajamas, sudarančias kiek daugiau nei 0,25 % BVP, struktūrinis balansas iš esmės išliks nepakitęs ir sudarys apie 2,25 % BVP. Tai, kad 2007 m. struktūrinis balansas negerės, rodo numatomą Kipro grynosios pozicijos ES biudžeto atžvilgiu pablogėjimą, nes 2006 m. bus nutrauktas laikinųjų kompensuojamųjų dotacijų, susijusių su stojimu į ES, mokėjimas.Remiantis Tarybos nuomone[8] dėl atnaujintos 2005–2009 m. Kipro konvergencijos programos, Kipro Vyriausybės programos laikotarpiu planuojamos įgyvendinti priemonės toliau stiprins valstybės finansus iki 2009 m. – iki to laiko deficitas pasieks 0,5 % BVP ribą. Prognozuojama, kad 2005 m. pirminis perteklius sudarys 0,75 % BVP ir iki 2009 m. laipsniškai išaugs iki 1,75 % BVP. Struktūrinis deficitas sumažės nuo maždaug 3 % BVP 2005 m. iki maždaug 0,5 % BVP 2009 m.[9] – taigi, šis rodiklis vidutiniškai per metus pagerės daugiau kaip 0,5 % BVP. Remiantis prognozuojamais 2005 m. rodikliais ir atsižvelgiant į rizikos, kylančios biudžeto tikslams, įtaką, programoje pristatyta biudžeto padėtis yra pakankama garantuoti, kad iki 2009 m., kaip numatyta programoje, būtų pasiektas Kipro Vyriausybės užsibrėžtas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Paskesniais metais, ištaisius perviršinį deficitą, koregavimo tempai siekiant programoje numatytų vidutinės trukmės laikotarpio tikslų padės siekti beveik subalansuoto biudžeto, kurio lygis taip pat bus tinkamas[10], nes atitiks euro zonos ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte bei Elgesio kodekse nustatytus reikalavimus[11]. Be to, Taryba taip pat mano, jog programoje numatyta biudžeto strategija suteikia pakankamą saugumo garantiją, kad nuo 2008 m. ir vėlesniais laikotarpiais, nepaisant įprastų makroekonominių svyravimų, nebūtų pažeista 3 % BVP riba.5. VALSTYBėS SKOLA2005 M. bendrosios valstybės skolos ir BVP santykis sumažėjo iki 70,25 % BVP nuo 71,75 % BVP 2004 m. dėl pirminio pertekliaus ir didelio augimo, kurių skolą mažinantį poveikį iš dalies sumažino sukauptas finansinis turtas, laikomas kaip padengimo fondas Centriniame banke (3 lentelė).Remiantis 2006 m. biudžeto įstatymu, numatoma, kad skolos ir BVP santykis toliau mažės ir 2006 m. pasieks 67 % BVP ribą. Komisijos tarnybų 2006 m. pavasario prognozėje taip pat numatomas skolos ir BVP santykio mažėjimas, tik kiek lėtesnis – nuo 70,25 % BVP 2005 m. iki 69 % 2006 m. Skirtumą tarp Komisijos prognozės ir biudžeto įstatymo galima paaiškinti tuo, kad skirtingai skaičiuojamas pirminis balansas ir nominalaus BVP augimas (skirtingai skaičiuojamas „sniego gniūžtės“ efektas), ir tuo, kad Komisijos prognozėje neatsižvelgiama į skolos sumažėjimą dėl padengimo fondo mažinimo (jeigu būtų atsižvelgta, prognozuojamas rodiklis sumažėtų iki 68 % BVP). Atsižvelgdamos į esamą politiką, Komisijos tarnybos prognozuoja, kad skolos ir BVP santykis 2007 m. dar sumažės iki 67,75 % BVP. Daugiausia dėl numatomo padengimo fondų mažinimo 2005 m. atnaujintoje konvergencijos programoje prognozuojamas tolesnis skolos ir BVP santykio mažėjimas nuo 64 % 2007 m. iki 57 % 2008 m. ir 53,5 %. 2009 m. Pirmiau minėtoje Tarybos nuomonėje dėl konvergencijos programos daroma išvada, kad, atsižvelgiant į programoje nurodytus rizikos veiksnius, skolos santykio mažėjimo iki 60 % BVP pamatinės vertės tempai regis yra pakankami.3 lentelė. Skolos dinamika |2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. |KP | Kom. | KP | Kom. (1) |Bendrosios valstybės skolos santykis(2) | 69,7 | 71,7 | 70,3 | 67,0 | 69,1 | 64,0 | 67,8 |Skolos santykio pokytis | 4,5 | 1,9 | -1,3 | -3,5 | -1,2 | -3,0 | -1,3 |Skolos santykio pokyčius lemiantys veiksniai: |- Pirminis balansas | 2,8 | 0,9 | -1,0 | -1,2 | -1,0 | -1,2 | -1,0 |- „Sniego gniūžtės“ efektas | -0,8 | -1,0 | -1,1 | -1,6 | -1,0 | -1,2 | -1,0 |- Palūkanų išlaidos | 3,4 | 3,2 | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |- Atsargų ir srautų koregavimas | 2,5 | 2,0 | 0,8 | -0,8 | 0,8 | -0,6 | 0,7 |įskaitant: |- skirtumą tarp grynųjų pinigų ir būsimų laikotarpių pajamų | 0,6 | 0,3 | 0,3 | 0,0 | 0,0 |- grynąjį sukauptą finansinį turtą | 1,8 | 1,6 | 0,3 | -0,6 | -0,4 |įskaitant pajamas iš privatizavimo | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |- vertinimo poveikį ir likutinės sumos koregavimą | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,0 | 0,0 |Šaltiniai: 2006 m. balandžio mėn. pagal PDP pateiktas 2005 m. pranešimas, 2005 m. gruodžio mėn. atnaujinta konvergencijos programa (KP) ir Komisijos tarnybų 2006 m. pavasario prognozė (Kom.). (1) Pagal įprastą scenarijų be politikos pokyčių (2) Bendrosios skolos santykio pokytį galima apskaičiuoti pagal formulę: [pic] kai t yra laikas; D, PD, Y ir SF atitinkamai, yra valstybės skola, pirminis deficitas, nominalusis BVP ir atsargų ir srautų koregavimas, i ir y yra skolos išlaidų ir nominaliojo BVP augimo vidurkis. Skliausteliuose įrašytas dydis rodo „sniego gniūžtės“ efektą. |6. IŠVADOSValdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 4,1 % BVP 2004 m. iki 2,4 % 2005 m., t. y. tapo mažesnis nei pamatinė 3 % BVP vertė. Priemonės, kurių dėka sumažėjo deficitas, daugiausia yra ilgalaikio pobūdžio. Prognozuojama, kad struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neatsižvelgiant į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pagerės net 2 proc. punktais BVP. Kaip matyti iš Komisijos tarnybų 2006 m. pavasario prognozės, planuojama, kad bendras deficitas 2006 m. sumažės iki 2,25 % BVP ir, jeigu politika nesikeis, iki 2 % 2007 m. Tai rodo, kad deficitas buvo sumažintas ir pasiekė žemesnę nei 3 % ribą patikimu ir ilgalaikį poveikį turinčiu būdu.Bendroji valstybės skola sumažėjo nuo 71,75 % BVP 2004 m. iki 70,25 % BVP 2005 m.; gali būti vertinama, kad ji mažėja ir artėja prie 60 % BVP pamatinės vertės pakankamu tempu. Kaip rodo Komisijos tarnybų 2006 m. prognozė, nors skola vis dar viršija 60 % BVP pamatinę vertę, numatoma, kad skolos santykis 2006 ir 2007 m. toliau atitinkamai mažės iki 69 ir 68 % BVP (jeigu nebus politikos pokyčių).Remiantis šiuo bendru vertinimu, galima daryti išvadą, kad perviršinis deficitas Kipre buvo ištaisytas. Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai panaikinti savo sprendimą dėl perviršinio deficito Kipre.RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpanaikinantis Sprendimą 2005/184/EB dėl perviršinio deficito KipreEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 12 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,kadangi:1.  Tarybos sprendimu 2005/184/EB[12], remiantis Komisijos rekomendacija pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį, buvo nuspręsta, kad Kipro deficitas yra per didelis.2.  Pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį Taryba 2004 m. liepos 5 d. parengė Kiprui skirtą rekomendaciją, siekdama, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas ne vėliau kaip iki 2005 m. Rekomendacija buvo paskelbta viešai. Konkrečiai buvo rekomenduota aktyviai įgyvendinti 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje numatytas priemones; ypač iki 2004 m. lapkričio 5 d. imtis veiksmingų priemonių siekiant patikimai ir tvariai 2005 m. sumažinti deficitą iki mažesnės nei 3 % BVP vertės. Taryba taip pat rekomendavo užtikrinti, kad skolos santykio augimas 2004 m. būtų sustabdytas ir vėliau panaikintas. Taryba paragino Kipro Vyriausybę užtikrinti, kad ištaisius perviršinį deficitą, biudžeto konsolidavimu būtų toliau įgyvendinami vidutinės trukmės laikotarpio tikslai.3.  Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito turi būti panaikintas, jeigu valstybės narės perviršinis deficitas, Tarybos manymu, ištaisomas.4.  Pagal Sutarties priede pateiktą Protokolą dėl per didelio deficito reguliavimo tvarkos Komisija pateikia duomenis šiai procedūrai įgyvendinti. Įgyvendindamos šį protokolą, valstybės narės, vadovaudamosi 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo[13] 4 straipsniu, du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., turi pateikti ataskaitas apie valstybės biudžeto deficitą ir skolą bei kitus reikalingus kintamuosius rodiklius.5.  Remiantis Komisijos (Eurostato) pagal Reglamento (EB) Nr. 3605/93 8g straipsnį pateiktais duomenimis, iki 2006 m. balandžio 1 d. gautu Kipro pranešimu ir Komisijos tarnybų 2006 m. pavasario prognoze, daromos šios išvados:6.  valdžios sektoriaus deficitas sumažintas nuo 4,1 % BVP 2004 m. iki 2,4 % BVP 2005 m., t. y. pasiekė ribą, žemesnę už 3 % BVP pamatinę vertę. Šis rodiklis mažai skiriasi nuo siekiamo rodiklio – 2,9 % BVP, nustatyto atnaujintoje 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje ir naujausioje, 2005 m. gruodį atnaujintoje konvergencijos programoje nustatyto 2,5 % rodiklio. Deficito sumažinimas iki lygio, žemesnio už pamatinę vertę, 2005 m. atitinka rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį. 2005 m. fiskalinis koregavimas buvo vykdomas ir didinant pajamas, ir mažinant išlaidas. Nors kai kurios vienkartinės priemonės padėjo sumažinti deficitą, biudžeto konsolidavimo Kipre pasiekta daugiausia struktūrinių priemonių dėka. Struktūrinis deficitas (patikslintas atsižvelgiant į ciklą ir neatsižvelgiant į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) sumažėjo iki 3 % BVP nuo beveik 5 ir 8 % BVP atitinkamai 2004 ir 2003 m.;7.  Komisijos tarnybų 2006 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2006 m. deficitas toliau mažės iki 2,25 % BVP daugiausia dėl struktūrinio pobūdžio priemonių. Šis rodiklis yra kiek didesnis nei oficialiai siekiamas 1,9 % BVP deficito rodiklis, nustatytas atnaujintoje 2005 m. gruodžio mėn. konvergencijos programoje. Pavasario prognozėje numatoma, kad 2007 m., nesant politikos pokyčių, deficitas dar sumažės – iki 2 % BVP. Taigi deficitas patikimai ir tvariai, taip, kaip reikalaujama rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį, sumažinamas iki ribos, mažesnės nei 3 % BVP riba;8.  valstybės skola sumažėjo nuo 71,75 % BVP 2004 m. iki 70,25 % BVP 2005 m. Kaip rodo Komisijos tarnybų 2006 m. pavasario prognozė, planuojama, kad skolos santykis 2006 ir 2007 m. toliau mažės iki, atitinkamai, maždaug 69 ir 68 % BVP. Skolos mažėjimo iki 60 % BVP pamatinės vertės tempai atitinka rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį.9.  2006 m. kovo 14 d. Tarybos nuomonėje dėl atnaujintos 2005–2009 m. Kipro konvergencijos programos per programos laikotarpį Kipro Vyriausybės planuojamos taikyti priemonės iki 2009 m. sumažins struktūrinį deficitą iki maždaug 0,5 % BVP – tai vidutinio laikotarpio Kipro Vyriausybės užsibrėžtas tikslas. Remiantis prognozuojamais 2005 m. rodikliais ir atsižvelgiant į rizikos, kylančios biudžeto tikslams, įtaką, programoje pristatyta biudžeto padėtis yra pakankama garantuoti, kad iki 2009 m., kaip numatyta programoje, būtų pasiektas Kipro Vyriausybės užsibrėžtas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Paskesniais metais, ištaisius perviršinį deficitą, koregavimo tempai siekiant programoje numatytų vidutinės trukmės laikotarpio tikslų visiškai atitinka Stabilumo ir augimo paktą.10.  Todėl sprendimas 2005/184/EB turėtų būti panaikintas,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisRemiantis bendru vertinimu, daroma išvada, kad perviršinis deficitas Kipre buvo ištaisytas.2 straipsnisSprendimas 2005/184/EB panaikinamas.3 straipsnisŠis sprendimas skirtas Kipro Respublikai.Priimta Briuselyje, 2006 m. liepos 11 d.Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).[2] OJ L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).[3] Komisijos 2004 m. pavasario prognozė yra skelbiama šiame tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[4] Visas šio pranešimo tekstas skelbiamas šiame tinklalapyje:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_cy.pdf[5] Tarybos sprendimas 2005/184/EB paskelbtas 2005 3 9 Oficialiajame leidinyje OL L 062, p.19[6] OL L 209, 1997 8 2, p.1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p.1)[7] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_comm_22_dec_en.pdf[8] Tarybos nuomonė: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf. Techninis vertinimas: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf[9] Tarybos nuomonė: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf.Techninis vertinimas: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf[10] Vidutinio laikotarpio tam tikrų valstybių narių biudžeto tikslas gali būti kitoks, nei siekti beveik subalansuoto arba perteklinio biudžeto. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju jis svyruoja nuo 1 % BVP ir balanso iki pertekliaus, rodiklius patikslinus pagal ciklą ir neatsižvelgiant į laikinąsias priemones.[11] Tarybos reglamentas (EB) No 1466/97 - OL L 209, 1997 8 2, p.1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p.1) ir (EB) Nr. 1467/97 - OL L 209, 1997 8 2, p.6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p.5) – ir Europos Vadovų Tarybos 1997 m. liepos 7 d. nutarimas dėl Stabilumo ir augimo pakto. Elgsenos kodeksą galima rasti adresu:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/codeofconduct_en.pdf[12] OL L 62, 2005 3 9, p. 19.[13] OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).