Svarbus teisinis pranešimas

|

52005SC0935

Komisijos rekomendacija Tarybai įgalioti Komisiją vesti derybas su Kanados vyriausybe dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse  /* SEK/2005/0935 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 12.07.2005SEK(2005) 935 galutinisKOMISIJOS REKOMENDACIJA TARYBAIįgalioti Komisiją vesti derybas su Kanados vyriausybe dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse1. AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO APLINKYBėSŠis pasiūlymas parengtas atsižvelgiant į dvilypį Europos Sąjungos aukštojo mokslo darbotvarkės ir ES bei Kanados santykių pagrindą, be to jame atitinkamai skatinama siekti, kad aukštasis mokslas taptų pasauliniu aktualumo ir kompetencijos bei platesnio bendradarbiavimo švietimo srityje pavyzdžiu.Švietimas tapo svarbiausia Lisabonos strategijos, raginančios siekti, kad Europos Sąjungos švietimas iki 2010 m. taptų pasauliniu pavyzdžiu, sudedamąja dalimi. Tokį tikslą galima pasiekti tik tuomet, jei Europos švietimas bus atviras pasaulio naujovėms, ir ypač jei bus bendradarbiaujama bei bandoma kurti požiūrį ir standartus, atsižvelgiant į tokias labiausiai išsivysčiusias pasaulio šalis kaip Kanada.Santykius su Kanada galima apibūdinti kaip besiplečiančius, kurių naujausia išraiška – tai 2004 m. priimta „partnerystės darbotvarkė“, kurioje užsimenama apie esamo susitarimo atnaujinimą, kuriuo būtų gerinamos galimybės visoms aukštojo mokslo ir švietimo institucijoms dalyvauti programoje ir būtų didinamas mainų skaičius bei apimtis. Taip pat minimas konkretus pasiūlymas įtraukti su formalaus švietimo struktūromis nesusijusius veiksmus jaunimo srityje.Šiuo metu galiojantis susitarimas (2000–2005 m.) buvo sudarytas 2000 m. Ši rekomendacija yra susijusi su įgaliojimu sudaryti naują susitarimą 2006–2013 m. laikotarpiui.2. PASIūLYMO TIKSLAI2.1. Bendrasis tikslasBendrieji ES ir Kanados programos tikslai:-  skatinti Europos Sąjungos ir Kanados tautų tarpusavio supratimą,-  geriau parengti piliečius žinių visuomenei.Todėl ES ir Kanados programa bus abipusiai siekiama gerinti aukštojo mokslo, mokymo ir neformaliojo švietimo jaunimui kokybę.2.2. Konkretūs tikslaiKonkretūs tikslai:-  stiprinti bendradarbiavimą tarp Europos Sąjungos ir Kanados aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse;-  prisidėti prie aukštojo mokslo ir mokymo institucijų bei jaunimo struktūrų ir organizacijų plėtros,-  plėtoti dialogo galimybes ir keistis informacija jaunimo politikos bei jaunimo darbo srityse,-  prisidėti prie atskirų dalyvių asmeninio tobulėjimo jų pačių labui ir tuo pačiu siekti bendrojo programos tikslo.2.3. Veiklos tikslaiVeiklos tikslai:1.  remti aukštojo mokslo ir profesinio mokymo institucijų bendradarbiavimą siekiant skatinti bendras studijų programas ir mobilumą;2.  remti aukštojo mokslo ir profesinio mokymo srityje veikiančių viešų ir privačių organizacijų bendradarbiavimą, siekiant skatinti diskusijas ir keitimąsi patirtimi politikos klausimais;3.  remti transatlantinį savo srities profesionalų mobilumą, siekiant gerinti abipusį su ES ir Kanados santykiais susijusių klausimų supratimą;4.  remti jaunimo struktūrų, organizacijų ir jaunimo sektoriaus darbuotojų bendradarbiavimą, siekiant skatinti keitimąsi gera praktika ir tinklų kūrimą.3. ATITIKIMAS KITOMS POLITIKOS KRYPTIMSES ir Kanados programa aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse visapusiškai atitiktų ir papildytų kitas ES priemones šiose srityse ir tokiu būdu sudarytų galimybę ES ir Kanadai bendradarbiaujant siekti kokybiško švietimo tikslų bei užmegzti transatlantinį bendradarbiavimą tarp žmonių. Programa taip pat papildytų ES centrų veiklą, sudarydama papildomas mainų galimybes ir skatindama struktūrinį institucijų ir organizacijų abiejose Atlanto pusėse bendradarbiavimą.4. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS-  2001 m. atliktas bendradarbiavimo profesinio švietimo ir mokymo srityje modelių tyrimasKomisijos užsakytas tyrimas patvirtino EB ir Kanados bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje vertingumą. Nors profesinio mokymo institucijos nebūtinai gali būti gerai pasiruošusios transatlantiniam bendradarbiavimui, tačiau tokio tipo bendradarbiavimas yra puiki galimybė tobulėti, nes studentams, praktikantams ir darbuotojams siūlomos naujos transatlantinio mobilumo galimybės, kurių jie kitu atveju neturėtų. Tyrime teigiama, kad siekiant greta aukštojo mokslo išlaikyti ir profesinį mokymą, reikia žymiai padidinti biudžetą.-  Tarpinis išorės įvertinimasIšorės įvertinimas buvo baigtas 2005 m. pradžioje. Šiame įvertinime buvo patvirtintas programos veiksmingumas ir aktualumas bei programos sukuriama nauda atitinkamoms institucijoms, fakultetams ir studentams. Tačiau, jei siekiama padaryti poveikį Europos Sąjungos ir Kanados žmonių tarpusavio supratimui, manoma, kad programa yra per maža. Vertintojai ypač siūlo sukurti papildomų mobilumo stipendijų sėkmingiems projektams sistemą.-  Kanados ir ES jaunimo seminaras2004 m. lapkričio mėn. buvo surengtas Europos Sąjungos ir Kanados jaunimo organizacijų ir jaunimo srityje dirbančiųjų bandomasis seminaras. Seminare buvo patvirtintas abejų šalių susidomėjimas ir poreikis keistis patirtimi jaunimui aktualiose srityse, tokiose kaip pilietiškumas ir kultūrinė įvairovė, savanoriškas darbas ir neformalaus mokymosi pripažinimas bei skatinimas. Pagrindinės seminaro metu parengtos rekomendacijos – tęsti politikos formuotojų dialogą, skatinti pasikeitimą geriausia praktika bei jaunimo sektoriaus darbuotojams dalintis ištekliais.5. NAGRINėTOS ALTERNATYVOS5.1. Metodai ir priemonės: politinis dialogas ir koordinavimasEuropos Sąjungos ir Kanados politinis dialogas gali neabejotinai prisidėti prie geresnio švietimo, mokymo ir jaunimo strategijų supratimo, paskatinti keistis geriausia praktika ir pagaliau inicijuoti priemones, kurios darytų tiesioginę įtaką piliečiams.Tačiau vien tik politinis dialogas gali ir neskatinti pažangaus „iš apačios į viršų“ žmonės – žmonėms bendradarbiavimo, aukštos kokybės jaunimo mobilumo stiprinimo bei geresnių galimybių kūrimo jaunimui ir organizacijoms įgyti transatlantinių mainų patirties. Siekiant skatinti ir remti tokią veiklą, reikia parengti konkrečių veiksmų programą.5.2. Galimos išlaidų programos kūrimo alternatyvos5.2.1. Integracija į esamas ar siūlomas sistemasDabartinės švietimo ir mokymo programos kaip „ Socrates “ ir „ Leonardo da Vinci “ yra sukurtos ir skirtos tik valstybių narių visuomenei. Sprendimų priėmimo tvarka, veiksmų tipologija ir įgyvendinimo mechanizmai nėra gerai pritaikyti ES ir Kanados dvišaliam bendradarbiavimui aukštojo mokslo ir mokymo srityje. Tą patį galima pasakyti ir apie Mokymosi visą gyvenimą programą.„ Erasmus Mundus “ programa siekiama gerinti aukštojo mokslo kokybę Europos Sąjungoje ir skatinti tokį požiūrį pasauliniu mastu taikant stipendijų sistemą trečiųjų šalių studentams ir mokslininkams. Erasmus Mundus nebuvo sukurta dvišaliams mainams, tarptautinių mokymo programų kūrimui ir instituciniam bendradarbiavimui. Ji nesusijusi su profesiniu mokymu ar jaunimu, programos dėmesys skiriamas antrosios pakopos studijoms, o siūloma bendradarbiavimo su Kanada programa yra skirta pirmiausiai veiksmams pirmosios pakopos studijų srityje.Kitos išorės programos taip pat yra netinkamos šiame dokumente siūlomo ES ir Kanados dvišalio bendradarbiavimo tikslams siekti.Nors pagal dabartinę Jaunimo programą (ir pagal būsimą „Veiklaus jaunimo“ programą, jei pastaroji bus patvirtinta) iš esmės galima kurti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, tačiau tokio bendradarbiavimo apimtis yra ribota, be to, jis yra daugiausia skirtas kaimyninėms šalims. Ši programa taip pat nėra skirta dvišaliam bendradarbiavimui. Todėl siūlomas ES ir Kanados dvišalis susitarimas papildytų minėtą programą.5.2.2. Susitarimo atnaujinimas ir dabartinės programos apimties išplėtimasSiūlomas susitarimas ir jo pagrindu kuriama programa iš esmės nepakeis dabartinio bendradarbiavimo. Tačiau atnaujintu susitarimu būtų skatinamos mainų galimybės, būtų sudaromos sąlygos programoje dalyvauti visiems galimiems naudos gavėjams ir būtų sukuriama nauja bendradarbiavimo jaunimo srityje sistema.Vykdant programą būtų atsižvelgiama į įgytą patirtį atskiriant aukštąjį mokslą nuo profesinio mokymo, dirbant pagal kompetenciją ir skatinant studentų ir jaunimo mainus.Įvertinimo metu buvo nustatyta, kad dėl mažo dabartinės programos biudžeto programos galimas poveikis aukštajam mokslui bei visapusio bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje vystymas buvo apriboti. Programai, kuri būtų kuriama pagal siūlomą susitarimą, vietoje 0,8 mln. EUR numatoma vidutiniškai 2 mln. EUR per metus.5.3. Svarstytų alternatyvų teigiamo ir neigiamo poveikio vertinimasSiekiant programos tikslų būtų daromas teigiamas trumpalaikis ir ilgalaikis poveikis jaunimui ir institucijoms bei organizacijoms, kurios sprendžia aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo klausimus.Transatlantinis mobilumas suteiktų dalyviams vertingos patirties, kuri jiems padėtų geriau integruotis į šiuolaikinę visuomenę ir žinių ekonomiką. Institucijų bendradarbiavimas padėtų jiems gerinti jų mokymo programas ir mokymo metodus semiantis patirties iš geriausios praktikos ir kartu plėtojant naujus metodus. Žvelgiant į ateitį, bendradarbiavimas padėtų palaikyti labai gerą šių dienų Europos Sąjungos ir Kanados gyventojų tarpusavio supratimą.Socialiniu, ekonomikos ir aplinkosaugos lygiu daromi poveikiai vienas kitam neprieštarauja.5.4. Dabartinės alternatyvos pasirinkimo priežastysPlačiai paplitusi nuomonė, kad aukštasis mokslas turėtų likti pagrindine programos sudedamąja dalimi. Tuo pačiu metu programa taip pat sudarytų galimybes profesinio švietimo ir mokymo organizacijoms, kurios neturi kitų tokio masto bendradarbiavimo galimybių, užmegzti transatlantinį bendradarbiavimą. Programos apimtis būtų praplėsta, į ją būtų įtraukti jaunimo veiksmai, siekiant plėtoti naują Europos Sąjungos ir Kanados bendradarbiavimą neformalaus švietimo jaunimui srityje.Atsižvelgiant į mokymąsi visą gyvenimą ir siekiant sustiprinti ES ir Kanados santykių „žmonės–žmonėms“ aspektą, programa galėtų naudotis ir jauni savo srities profesionalai, daugiausia nepriklausantys akademinei visuomenei ir viešojo administravimo sektoriui, kurie norėtų tęsti studijas ar dalyvauti mokymuose su ES ir Kanados santykiais susijusiose srityse, kurios bus nustatytos po konsultacijų su Kanados valdžios institucijomis.Programos poveikį sustiprintų į politiką orientuoti ir sistemingą įtaką darantys projektai ir jaunimo veiksmai. Tokių projektų tikslas būtų gerinti žinias apie mokymąsi visą gyvenimą bei keistis geriausia praktika šioje srityje, kuria domisi Europos Sąjunga ir šalys partnerės, ir kuri gali daryti įtaką ne vien tik tiesioginiams minėtų projektų įgyvendinimo dalyviams.6. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI6.1. Teisinis pagrindasPasiūlymas pagrįstas Sutarties 149, 150 ir 300 straipsniais.6.2. Subsidiarumas ir proporcingumasPrograma papildytų valstybių narių ir Kanados dvišalio bendradarbiavimo sistemas, nes būtų pasiūlytas daugiašalis bendradarbiavimo pagrindas. Pagal programą būtų visapusiškai gerbiama valstybių narių kompetencija, ir iniciatyva paliekama tikslinėms institucijoms bei organizacijoms. Pagal siūlomą programą nenumatomas joks reglamentavimas, kuris galėtų prieštarauti išskirtinei valstybių narių kompetencijai šioje srityje.Programos valdymo sąnaudos būtų mažos, tačiau poveikis gali būti didelis. Proporcingumas užtikrinamas.7. INTERVENCIJOS APRAšYMASProgramos tikslų būtų siekiama vykdant šiuos veiksmus:7.1. Aukštojo mokslo ir profesinio švietimo bei mokymo programos veiksmai7.1.1. Konsorciumų projektaiTikslinė šio veiksmo grupė – tai aukštojo mokslo ir profesinio mokymo institucijos ir organizacijos, jų darbuotojai, studentai ir praktikantai. Veiksmui keliami du konkretūs tikslai, t. y. prisidėti prie aukštojo mokslo ir profesinio mokymo institucijų ir organizacijų vystymo bei didinti darbuotojų, studentų ir praktikantų mobilumą.Tokio tipo projektai daugiausia būtų šiuo metu finansuojamų panašių bendrų projektų tęsimas. Konsorciumo projektų prioritetinės sritys yra svarbiausios ES ir Kanados bendradarbiavimo sritys, kurios bus nustatytos po konsultacijų su Kanados valdžios institucijomis.7.1.2. Kompetencijos (tęstiniai) mobilumo projektaiPagal šį veiksmą aukštos kokybės konsorciumo projektai galėtų gauti tolesnę finansinę paramą pradinio 3 ar 4 metų laikotarpio pabaigoje, siekiant išskirtinai finansuoti papildomas studentų mobilumo galimybes. Ši priemonė sustiprintų programą, nes dėmesys būtų sutelktas į kompetencijos stiprinimą. Tai padidintų finansuotų projektų rengėjų motyvaciją kurti ir prisidėti prie geros kokybės mobilumo projektų tvarumo.7.1.3. Į politiką orientuotos priemonėsŠio veiksmo tikslinė grupė būtų organizacijos, susiję su aukštuoju mokslu ir profesiniu mokymu. Šiuo veiksmu būtu siekiama konkretaus tikslo – stiprinti ES ir Kanados bendradarbiavimą aukštojo mokslo ir profesinio mokymo vystymo srityje, pagrindinį dėmesį skiriant prioritetinėms temoms. Žvelgiant į ateitį šis veiksmas darytų įtaką politikos ir sistemos vystymui.Veiksmai pagal šią kategoriją galėtų apimti studijas, konferencijas, seminarus, darbo grupes ir lyginamosios analizės veiklą.7.1.4. „Schuman–Kanada“ individualaus mobilumo stipendijosŠio veiksmo tikslinė grupė – jauni savo srities profesionalai, daugiausia nepriklausantys akademinei visuomenei ir viešojo administravimo sektoriui (sprendimų priėmėjai, socialinių partnerių atstovai, žurnalistai ir pan.), kurie nori dalyvauti studijose ar mokymuose su ES ir Kanados santykiais susijusiose konkrečiose srityse, kurios bus nustatytos po konsultacijų su Kanados valdžios institucijomis.7.2. Jaunimo veiksmaiTikslinė šios priemonės grupė būtų jaunimo struktūros, organizacijos ir jaunimo srities darbuotojai, o pagrindiniai veiksmai būtų skirti:a) palengvinti dialogą ir keitimąsi geriausia praktika bei politikos formuotojams, jaunimo srities darbuotojams, jaunimo organizacijoms ir kitoms už jaunimo reikalus, įskaitant mobilumą, atsakingoms struktūroms dalytis jaunimo darbo metodikos priemonėmis. Šie veiksmai – tai seminarai, mokymo kursai, darbo praktika ir mokomieji apsilankymai tikslinėmis temomis, pvz., kultūrų įvairovė, savanoriškas darbas ir neformalaus mokymosi pripažinimas.b) kurti tvarias naujas daugiašales partnerystes ir tinklus siekiant skatinti dalyvaujančių organizacijų bendradarbiavimą ir jaunimo mobilumą organizuojant susitikimus ir interneto platformas, dalijantis informacija ir pan.8. ĮTAKA BIUDžETUISiūloma programa kainuotų ne daugiau 17,4 mln. EUR (iš kurių 1 mln. EUR būtų skirtas jaunimo veiksmams) per aštuonerių metų laikotarpį (2006–2013 m.), jei atitinkamą finansavimą skirs ir Kanada.Komisija sieks į susitarimą įtraukti vidurio laikotarpio peržiūros sąlygą, kuri leistų perorientuoti veiksmus ir iš naujo įvertinti programai skirtą biudžetą neviršijant finansinės perspektyvos ribų.8.1. Biudžeto didinimo pagrindasKaip nurodyta 5 straipsnio 2 dalyje, mažas dabartinės programos biudžetas apribojo programos galimą poveikį aukštajam mokslui ir užkirto kelią visapusiško bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje vystymui.8.2. Sąnaudų įvertinimas8.2.1. Orientacinės sumos skaičiavimams atlikti8.2.1.1. Aukštasis mokslas ir profesinio švietimo mokymasKonsorciumai: 138 000 EUR, kuriuos sudaro 120 000 EUR mobilumo stipendijoms (1000 EUR per mėnesį + 1000 EUR vieno studento kelionei vidutiniam 4 mėnesių trukmės studijų laikotarpiui 24 studentams) ir 18 000 EUR vienkartinės išmokos konsorciumų partneriams. Jei projekte nėra numatyta mobilumo skatinimo, finansinė parama vidutiniškai sudarytų 100 000 EUR.Kompetencija: 100 000 EUR papildomoms mobilumo galimybėms (1000 EUR per mėnesį + 1000 EUR vieno studento kelionei vidutiniam 4 mėnesių trukmės studijų laikotarpiui 20 studentų).Į politiką orientuotos priemonės: 100 000 EUR„Schuman–Kanada“ individualus mobilumas: 32 000 EUR (5 000 EUR per mėnesį + 2 000 EUR kelionei finansinės paramos gavėjui vidutinės 6 mėnesių trukmės finansuojamoms studijoms)8.2.1.2. JaunimasPasikeitimas geriausia praktika, daugiašalės partnerystės ir tinklai: skaičiavimai pagrįsti vidutinėmis 20 000 EUR išlaidomis vienam projektui. Iš ES įnašo bus iš esmės apmokamos ES dalyvių kelionės išlaidos ir su renginio organizavimu ES susijusios išlaidos (daugiausia apgyvendinimas ir dienpinigiai).8.3. Siektini rezultataiProgramos metu finansinė parama bus teikiama beveik 210 projektų aštuonerių metų laikotarpiu (išsamesnę informaciją žr. Finansinės pažymos 8 dalyje). 4 430 ES ir Kanados piliečių dalyvaus mobilumo veikloje per visą programos laikotarpį.2. REKOMENDACIJATodėl Komisija rekomenduoja Tarybai, kad:-  Europos bendrijos vardu Komisija būtų įgaliota vesti derybas su Kanados vyriausybe dėl susitarimo, kuriuo atnaujinama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo srityse 2006–2013 m.-  Pagal Sutarties 300 straipsnio 1 dalį Komisija derybų metu konsultuojasi su specialiu Tarybos paskirtu komitetu pagal pridedamas derybų instrukcijas.PRIEDASDERYBŲ INSTRUKCIJOS5.  Derybų tikslas – sudaryti susitarimą tarp Europos bendrijos ir Kanados vyriausybės aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo veiksmų srityse. Susitarimu bus sukurta bendradarbiavimo programa minėtose srityse;6.  Programą bendrai valdytų Komisija ir kompetentingos Kanados valdžios institucijos; jos kartu nustatytų įgyvendinimo, stebėsenos ir įvertinimo tvarką;7.  Numatomi penki svarbiausi veiksmai: konsorciumų projektai, kompetencijos mobilumo projektai, į politiką orientuotos priemonės, „Schuman–Kanada“ individualaus mobilumo stipendijos ir jaunimo veiksmai;8.  Konsorciumą turėtų sudaryti ne mažiau kaip trys aukštojo mokslo ar mokymo institucijos iš Europos Sąjungos ir trys tokios institucijos iš Kanados, kurios pagrindinį dėmesį skirtų mokymo programų vystymui ir studentų mainams. Projektų prioritetinės sritys būtų svarbiausios ES ir Kanados bendradarbiavimo sritys, kurios bus nustatytos po konsultacijų su Kanados valdžios institucijomis.9.  Kompetencijos mobilumo projektai būtų aukštos kokybės konsorciumų projektai, kuriems būtų skiriamas papildoma finansinė parama išskirtinai studentų mobilumui remti;10.  Į politiką orientuotos priemonės – tai studijos, konferencijos, seminarai, darbo grupės ir lyginamosios analizės studijos, nagrinėjančios horizontalius aukštojo mokslo ir profesinio mokymo klausimus;11.  „Schuman–Kanada“ individualios mobilumo stipendijos būtų skirtos jauniems savo srities profesionalams, daugiausia nepriklausantiems akademinei visuomenei ir viešojo administravimo sektoriui, tokiems kaip sprendimų priėmėjai, socialinių partnerių atstovai, žurnalistai ir pan., kurie nori tęsti studijas ar dalyvauti mokymuose su ES ir Kanados santykiais susijusiose konkrečiose srityse;12.  Jaunimo veiksmai apimtų pasikeitimą geriausia praktika, daugiašales partnerystes ir tinklus;13.  Šie veiksmai būtų įgyvendinami skelbiant kvietimus teikti pasiūlymus;14.  Lygiavertį bendrą finansavimą skirtų atrinktų projektų šalys;15.  Kiekviena šalis prisidėtų prie programos, kurios bendras biudžetas yra apie 17 mln. EUR;16.  Siekiant peržiūrėti pagal susitarimą įgyvendintus bendrus veiksmus, būtų įkurtas Jungtinis komitetas.17.  Į susitarimą būtų įtraukta peržiūros sąlyga, leidžianti perorientuoti veiksmus ir iš naujo įvertinti programai skirtą biudžetą neviršijant finansinės perspektyvos ribų.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT1. NAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the Government of Canada an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education , training and youth2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics (add rows if necessary) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |15.02.03 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |15.01.04.21 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |4. SUMMARY OF RESOURCES4.1. Financial Resources4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 and later |Total number of human resources | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education, vocational training and youth will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and Canada, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in Canada.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations to Canada are among the oldest and closest of the European Union. They are characterised by a steady expansion whose most recent expression is the adoption of a “Partnership Agenda” in 2004. It stipulates the will to reinforce and broaden the scope of the education cooperation explicitly in relation to the renewal of the Agreement on Higher Education and Training. It mentions also the upgrade of the existing Agreement as a possibility to be explored by improving access for all higher education and training institutions, and by increasing the exchanges in number and scope. A specific reference is made towards the inclusion of activities in the youth area not linked to formal education structures.The EU-Canada programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-Canada cooperation programme in higher education, vocational training and youth would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in Canada. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/Canada programme in higher education, training, and youth would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and Canada. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training and youth programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training and youth.The programme would also complement the activities of EU Centers supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and Canada; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and Canada in the domains of higher education, training and youth; to contribute to the development of higher education and training institutions, as well as youth structures and organisations, to develop opportunities for dialogue and exchanges on youth policy and youth work, to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on perception among individuals responsible for youth policy and youth work obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/Canada relations; | Individuals: better understanding of key issues in EU/Canada relations. |To support collaboration between youth structures, organisations and youth workers and with a view to promoting exchanges of good practices and networks | Policy makers, youth work practitioners, youth organisations: mutually enriched through exchanges of good practices. Organisations: new multilateral partnerships and networks. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[5] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from Canada. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with Canadian authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. The financial envelope of the EU/Canada programme may not in itself justify the recourse to an Executive Agency. However, it is likely that a very similar agreement programme be concluded with the United States of America increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/Canada projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the Government of Canada.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and Canada.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects;-  as far as youth is concerned, the main recommendations emerging from the EU/Canada seminar on cooperation on this field are to continue dialogue among policy makers and to facilitate the exchange of best practices and the sharing of resources among youth work practitioners.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  introduce a new youth component in the programme;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. ANTI-FRAUD MEASURESFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)8.2.2. Description of tasks deriving from the action1 A*/AD: Policy development and programme manager1,25 B*/AST Financial assistant1 / 4 C*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)1,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | TOTAL |1 Technical and administrative assistance (including related staff costs) |Executive agencies[9] | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,180 | 0,420 |Other technical and administrative assistance |- intra muros | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,400 |- extra muros |Total Technical and administrative assistance | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,780 | 1,820 |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007, a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/Canada agreement but also to the future EU/US agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4, the legal basis will include such possibility. If a similar agreement is concluded with the United States of America there would be economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Calculation– Officials and Temporary agents1,5 staff x 108.000 EUR x 8 years = EUR 1.296.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 1 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011- 2013 | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Missions | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,012 | 0,032 |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |XX 01 02 11 03 – Committees[10] Joint EU/Canada committee set up by the agreement | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |XX 01 02 11 05 - Information systems |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,047 | 0,102 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 1 x 3000 (to Canada) + 2 x 700 (to Member States) = EUR 4.400Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned[2] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx[3] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05[4] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[5] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[6] Cost of which is NOT covered by the reference amount[7] Cost of which is NOT covered by the reference amount[8] Cost of which is included within the reference amount[9] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[10] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: 2017 m. kovo 21 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos

text:
               24.3.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 92/1

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2017 m. kovo 21 d.
   dėl euro zonos ekonominės politikos
   (2017/C 92/01)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               euro zonos ekonomikos atsigavimas tęsiasi, tačiau išlieka trapus. Pastaraisiais metais padaryta didelė pažanga: nuo 2015 m. euro zonos realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) atsigavo iki prieš krizę buvusio lygio, o nedarbas nukrito iki žemiausio lygio nuo 2010–2011 m. Tačiau visuminė paklausa vangi, infliacija gerokai mažesnė už tikslą, nepaisant labai palankios Europos Centrinio Banko pinigų politikos, o ekonomikos augimą stabdo tokie krizės padariniai, kaip įsisenėjęs makroekonominis disbalansas ir aukštas įsiskolinimo lygis visuose ekonomikos sektoriuose; dėl to reikia mažinti finansinį įsiskolinimą ir lieka mažiau išteklių vartojimui ir investicijoms. Be to, nors euro zonos ekonomikos augimo potencialas jau ilgą laiką mažėja, krizė tą tendenciją dar labiau sustiprino. Nepaisant pagerėjimo ženklų, nuolatinis investicijų trūkumas ir aukštas nedarbo lygis kelia riziką, kad augimo perspektyvos gali toliau blogėti. euro zonos ekonomikos perbalansavimas ir toliau lieka asimetriškas – savo disbalansą naikina tik tos šalys, kurios yra grynosios skolininkės – tai lemia didėjantį einamosios sąskaitos perteklių. Pagal visuotinį Didžiojo dvidešimtuko (G 20) susitarimą euro zonos valstybės narės raginamos individualiai ir kartu pasinaudoti visomis (įskaitant fiskalinėmis ir struktūrinėmis) politikos priemonėmis, siekiant užtikrinti tvirtą, tvarų, subalansuotą ir integracinį ekonomikos augimą;

               (2)

               plataus užmojo struktūrinės reformos turėtų palengvinti sklandų ir veiksmingą žmogiškųjų ir kapitalo išteklių perskirstymą ir padėti spręsti nuolatinių technologinių ir struktūrinių pokyčių keliamas problemas. Būtina imtis reformų, kad būtų sukurta palanki verslo aplinka, baigta kurti vidaus rinka ir pašalintos kliūtys investicijoms. Šios pastangos labai svarbios siekiant padidinti produktyvumą ir užimtumą, sustiprinti konvergenciją ir padidinti euro zonos ekonomikos augimo potencialą ir gebėjimą prisitaikyti. Įgyvendinus struktūrines reformas, t. y. sukūrus veiksmingas rinkas, kuriose veiktų reaktyvūs kainų nustatymo mechanizmai, būtų galima paremti pinigų politiką, palengvinant jos poveikio perdavimą realiajai ekonomikai. Reformos, kuriomis šalinami trukdžiai investicijoms ir remiamos investicijos, gali duoti dvigubą naudą: paremti ekonominę veiklą trumpuoju laikotarpiu ir sudaryti ilgalaikio tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo pajėgumą. Valstybėms narėms, kurių finansinio įsiskolinimo mažinimo poreikiai, susiję su didele išorės skola, yra dideli, labai svarbios reformos, kuriomis didinamas produktyvumas, nes spartesnis ekonomikos augimas padeda mažinti BVP dalimi išreikštą skolą. Padidinus kainų ir su kainomis nesusijusį konkurencingumą, būtų labiau prisidedama prie išorės perbalansavimo tose šalyse. Didelį einamosios sąskaitos perteklių turinčios valstybės narės gali prisidėti prie euro zonos perbalansavimo imdamosi priemonių (įskaitant struktūrines reformas), kurios padeda perteklines santaupas nukreipti į vidaus paklausą, visų pirma stiprinant investicijas. Dabartinės mažų palūkanų normų sąlygos taip pat teikia papildomų galimybių šioje srityje, ypač valstybėse narėse, kurios turi daug fiskalinio manevravimo galimybių;

               (3)

               geresnis struktūrinių reformų, įskaitant nurodytąsias konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose ir tas, kurių reikia ekonominei ir pinigų sąjungai (EPS) sukurti, įgyvendinimo koordinavimas gali turėti teigiamą šalutinį poveikį valstybėse narėse ir sustiprinti teigiamą trumpalaikį tų reformų poveikį. euro grupės teminės diskusijos padėjo pasiekti bendrą sutarimą dėl reformų prioritetų euro zonoje, dalytis geriausiąja patirtimi, skatinti reformų įgyvendinimą ir struktūrinę konvergenciją. Tos diskusijos euro grupėje turėtų būti tęsiamos ir, kai įmanoma, intensyvinamos, be kita ko, veiksmingai pasinaudojant sutartais bendrais principais ir lyginamaisiais standartais. Tos diskusijos turėtų būti tęsiamos nedarant poveikio vykstančioms diskusijoms atitinkamų sudėčių Taryboje, ir prireikus pripažįstant bendrų problemų ir patirties Sąjungos masto aktualumą ir pobūdį. Atsižvelgiant į 2016 m. rugsėjo 20 d. priimtą Tarybos rekomendaciją dėl nacionalinių produktyvumo tarybų įsteigimo, (1) nacionalinės produktyvumo tarybos taip pat gali prisidėti skatinant prisiimti atsakomybę už būtinas reformas nacionaliniu lygmeniu ir stiprinant jų įgyvendinimą.

               (4)

               siekiant užtikrinti tinkamas bendras fiskalines kryptis ir tinkamą pinigų sąjungos veikimą, būtina glaudžiai koordinuoti nacionalinę fiskalinę politiką, vadovaujantis bendromis taisyklėmis. Bendromis fiskalinėmis taisyklėmis siekiama užtikrinti skolos tvarumą nacionaliniu lygmeniu, kartu suteikiant makroekonominio stabilizavimo galimybių. Taigi euro zonos nacionalinės ir bendros fiskalinės kryptys turi užtikrinti dviejų tikslų – ilgalaikio nacionalinių viešųjų finansų tvarumo ir trumpalaikio makroekonominio stabilizavimo atskirų šalių ir euro zonos lygmeniu – pusiausvyrą. Šiuo metu susidarius dideliam netikrumui dėl ekonomikos atsigavimo tvirtumo ir nepanaudotų ekonominių pajėgumų lygio, kai pinigų politika buvo sudarytos palankios sąlygos, pinigų politiką euro zonos lygmeniu turi papildyti fiskalinė politika, kad būtų remiama paklausa, visų pirma investicijos, ir užbaigtas mažos infliacijos laikotarpis, kartu tinkamai atsižvelgiant į einamąsias skolos tvarumo problemas. Mažų palūkanų normų sąlygomis didėja fiskalinės politikos efektyvumas, įskaitant šalutinį poveikį kitose šalyse. Savo 2016 m. lapkričio 16 d. Komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Palankios fiskalinės politikos krypties kūrimas eurozonoje“ Komisija mano, kad dabartinėmis aplinkybėmis pageidautina 2017 m. visos euro zonos lygmeniu numatyti iki 0,5 % BVP fiskalinę ekspansiją.
               2016 m. liepos mėn. euro grupė padarė išvadą, jog, remiantis Komisijos analize, 2017 m. iš esmės neutrali bendra fiskalinės politikos kryptis užtikrina tinkamą pusiausvyrą. 2016 m. gruodžio mėn. euro grupė pabrėžė, kad svarbu pasiekti tinkamą pusiausvyrą tarp būtinybės užtikrinti tvarumą ir būtinybės remti investicijas, siekiant stiprinti trapų ekonomikos atsigavimą, tokiu būdu prisidedant prie labiau subalansuoto politikos priemonių derinio. Tuo pačiu metu keliose valstybėse narėse valdžios sektoriaus skola išlieka didelė ir vis dar esama poreikio užtikrinti viešųjų finansų tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Dėl tos priežasties būtina užtikrinti, kad fiskalinės pastangos visose valstybėse narėse būtų tinkamai diferencijuotos, atsižvelgiant į fiskalinio manevravimo galimybes ir šalutinį poveikį euro zonos šalyse. Valstybės narės, kurios viršijo savo fiskalinius tikslus, galėtų pasinaudoti savo palankia biudžeto padėtimi, kad toliau stiprintų savo vidaus paklausą ir augimo potencialą, atsižvelgiant į konkrečias šalies aplinkybes, kartu laikydamosi vidutinio laikotarpio tikslo, nacionalinių biudžetų prerogatyvų ir nacionalinių reikalavimų.
               Pavyzdžiui, garantijos Europos strateginių investicijų fondui, įsteigtam Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/1017 (2), yra ypač veiksmingas būdas fiskalinio manevravimo galimybių turinčioms valstybėms narėms maksimaliai padidinti poveikį realiajai ekonomikai ir euro zonos atsigavimui. Valstybės narės, kurioms pagal Stabilumo ir augimo pakto (SAP) prevencinę dalį reikia toliau vykdyti fiskalinį koregavimą, turėtų užtikrinti, kad 2017 m. būtų laikomasi SAP reikalavimų. Pagal SAP korekcinę dalį valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų laiku ir ilgam ištaisytas jų perviršinis deficitas, nes taip užtikrinami fiskaliniai rezervai nenumatytų aplinkybių atveju. Valstybės narės turėtų vykdyti fiskalinę politiką visapusiškai laikydamosi Stabilumo ir augumo pakto, kartu kuo geriau išnaudodamos esamų taisyklių įtvirtintą lankstumą. Struktūrinės reformos, visų pirma skirtos produktyvumui didinti, paremtų ekonomikos augimą ir pagerintų viešųjų finansų tvarumą. Be to, ryžtingai patobulinus nacionalinių biudžetų (tiek pajamų, tiek išlaidų dalies) struktūrą ir valdymą, nukreipiant išteklius į materialias ir nematerialias investicijas, padidėtų biudžetų poveikis paklausai trumpuoju laikotarpiu ir produktyvumui ilgesniuoju laikotarpiu. Siekiant sustiprinti valstybių narių politikos patikimumą ir padėti užtikrinti tinkamą trumpalaikio makroekonominio stabilizavimo, skolos tvarumo ir ilgalaikio ekonomikos augimo pusiausvyrą, būtinos veiksmingos nacionalinės fiskalinės sistemos;

               (5)

               nuolat mažėjant nedarbui, darbo rinkos euro zonoje toliau laipsniškai atsigauna. Tačiau ilgalaikio nedarbo ir jaunimo nedarbo lygis tebėra aukštas, o keliose valstybėse narėse didelį susirūpinimą tebekelia skurdas, socialinė atskirtis ir nelygybė. Nepaisant pažangos vykdant reformas, kuriomis siekiama didinti darbo rinkų atsparumą ir gebėjimą prisitaikyti, skirtumai euro zonoje tebėra dideli ir toliau kelia grėsmę sklandžiam jos veikimui. Tinkamos struktūros, teisinga ir įtrauki darbo rinka, socialinės apsaugos, mokesčių ir išmokų sistemos yra būtinos, kad būtų galima sklandžiai ir nuolat nukreipti darbo jėgą į produktyvesnę veiklą, remti darbą keičiančių darbuotojų arba iš darbo rinkos išstumtų asmenų integraciją arba reintegraciją, sumažinti segmentaciją ir skatinti ekonominę ir socialinę konvergenciją, be kita ko, didinant kokybiško užimtumo galimybes. Tai taip pat užtikrins veiksmingesnę automatinio stabilizavimo funkciją ir tvirtesnį tvarų ir integracinį ekonomikos augimą bei užimtumą, kurie yra svarbūs sprendžiant euro zonos socialines problemas.
               Būtinos reformos apima: i) darbuotojų apsaugos teisės aktų pakeitimus, kurių tikslas – patikimos sutarčių sąlygos, kuriomis užtikrinamas lankstumas ir saugumas tiek darbuotojams, tiek darbdaviams, skatinami asmens statuso pokyčiai darbo rinkoje, vengiama dviejų pakopų darbo rinkos formavimosi ir prireikus sudaromos darbo sąnaudų koregavimo sąlygos; šioje srityje pastaraisiais metais reformų pastangos buvo itin intensyvios; ii) įgūdžių tobulinimą gerinant švietimo sistemų ir visapusiškų mokymosi visą gyvenimą strategijų rezultatus ir veiksmingumą, daugiausia dėmesio skiriant darbo rinkos poreikiams; iii) veiksmingą aktyvios darbo rinkos politiką, skirtą padėti bedarbiams, įskaitant ilgalaikius bedarbius, vėl patekti į darbo rinką ir aktyviau joje dalyvauti, ir iv) šiuolaikiškas, darnias ir adekvačias socialinės apsaugos sistemas, kurios veiksmingai ir efektyviai per visą gyvavimo ciklą prisideda prie socialinės įtraukties ir integracijos į darbo rinką. Be to, dar geresnių rezultatų darbo rinkoje galima pasiekti mokesčių naštą perkeliant nuo darbo jėgos, visų pirma mažas pajamas gaunančių asmenų, ir užtikrinant teisingas mokesčių sistemas. Tokias reformas įgyvendinusios euro zonos valstybės narės yra atsparesnės, o jų užimtumo ir socialinės srities rezultatai geresni. Rengiant tokias reformas reikia atsižvelgti į jų galimą socialinį poveikį;

               (6)

               kuriant bankų sąjungą padaryta tam tikra pažanga, tačiau ji dar nesukurta. Laikantis 2016 m. birželio mėn. veiksmų gairių, kaip nustatyta 2016 m. birželio 17 d. Tarybos išvadose, bus tęsiamas darbas siekiant baigti kurti bankų sąjungą rizikos mažinimo ir rizikos pasidalijimo srityse, įskaitant Europos indėlių garantijų sistemą ir nustatant, kad Bendro pertvarkymo fondo bendra finansinio stabilumo stiprinimo priemonė pradėtų veikti ne vėliau kaip fondo pereinamojo laikotarpio pabaigoje, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 806/2014 (3). Apskritai po krizės euro zonos bankų sektoriaus atsparumas padidėjo, tačiau dėl tam tikrų veiksnių, tokių kaip aukštas neveiksnių paskolų lygis, neveiksmingi verslo modeliai ir perteklinis pajėgumas kai kuriose valstybėse narėse, spaudimas bankams išaugo ir visa tai lėmė mažą pelningumą ir, kai kuriais atvejais, grėsmes gyvybingumui. Dėl šio spaudimo bankai yra mažiau pajėgūs skolinti ekonomikai. Rizika kyla ir realiajai ekonomikai: kai kuriose valstybėse narėse valdžios sektoriaus skolos ir nefinansinės privačiojo sektoriaus skolos lygis tebėra aukštas. Privačiajame sektoriuje būtina nuolat tvarkingai mažinti finansinį įsiskolinimą, pertvarkant, tvarkant ir prireikus restruktūrizuojant sunkumų patiriančių veiksnių skolininkų skolą, taip pat mažinant neveiksnių skolų sankaupas, kad būtų galima greičiau ir veiksmingiau perskirstyti kapitalą. Šiomis aplinkybėmis pagrindiniai sėkmingo ir ekonomikos augimui palankaus finansinio įsiskolinimo mažinimo proceso komponentai yra: mažinti vis dar aukštą neveiksnių paskolų lygį ir vadovautis bendrais principais rengiant įmonių ir namų ūkių nemokumo sistemas, be kita ko, gerinant nacionalines nemokumo procedūras ir neteisminio ginčų sprendimo sistemas;

               (7)

               2016 m. padaryta tam tikra pažanga įgyvendinant iniciatyvas, pateiktas 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų pranešime „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“, parengtame Europos Komisijos Pirmininko, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Vadovų Tarybos, Europos Centrinio Banko, euro grupės ir Europos Parlamento pirmininkais„ be kita ko, susijusias su didesniu euro zonos aspekto vaidmeniu Europos semestre, Tarybos rekomendacija dėl nacionalinių produktyvumo tarybų ir Europos fiskalinės valdybos įsteigimu Komisijos sudėtyje. Taip pat tęsiamas darbas siekiant padidinti fiskalinių taisyklių skaidrumą ir sumažinti jų sudėtingumą, ir 2015 m. lapkričio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos indėlių garantijų sistemos. Be to, atsižvelgiant į penkių pirmininkų pranešimą, yra platesnio pobūdžio spręstinų uždavinių. 2017 m. kovo 1 d. Komisija paskelbė baltąją knygą dėl Europos ateities, kurioje aptariama ir EPS ateitis. Norint susitarti dėl veiksmingų tolesnių veiksmų būtinas visų euro zonos valstybių narių ir Sąjungos institucijų, taip pat euro zonai nepriklausančių valstybių narių bendras atsakomybės jausmas ir bendras noras siekti tikslo, nes stipri EPS padės ryžtingiau spręsti Sąjungai kylančius uždavinius ir taip pat turės teigiamą poveikį euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms. Tuo požiūriu svarbu, kad diskusijos dėl EPS sukūrimo užbaigimo būtų vedamos atvirai ir skaidriai euro zonai nepriklausančių valstybių narių atžvilgiu, visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos vidaus rinką ir, kai tinkama, euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms sudarant galimybę lygiaverčiu pagrindu dalyvauti atitinkamose iniciatyvose;

               (8)

               dėl šios rekomendacijos užimtumo ir socialinių aspektų konsultuotasi su Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu,

         REKOMENDUOJA euro zonos valstybėms narėms 2017–2018 m. laikotarpiu atskirai ir kartu imtis šių veiksmų euro grupėje:

               1.

               vykdyti politiką, kuria būtų remiamas darnus ir integracinis ekonomikos augimas trumpuoju bei ilguoju laikotarpiu ir gerinamas gebėjimas prisitaikyti, perbalansavimas ir konvergencija. Teikti pirmenybę reformoms, kuriomis didinamas produktyvumas, gerinama institucinė ir verslo aplinka, šalinami trukdžiai investicijoms ir remiamas darbo vietų kūrimas. Einamosios sąskaitos deficitą arba didelę išorės skolą turinčios valstybės narės turėtų didinti produktyvumą ir kartu riboti vienetui tenkančias darbo sąnaudas. Didelį einamosios sąskaitos perteklių turinčios valstybės narės turėtų prioriteto tvarka įgyvendinti priemones, įskaitant struktūrines reformas ir investicijų rėmimą, kuriomis padedama didinti jų vidaus paklausą ir augimo potencialą;

               2.

               fiskalinėje politikoje siekti tinkamos pusiausvyros tarp poreikio užtikrinti tvarumą ir poreikio remti investicijas, kad būtų skatinamas ekonomikos atsigavimas, taip prisidedant prie tinkamos bendros fiskalinės krypties ir geriau subalansuoto politikos priemonių rinkinio. Valstybės narės, kurioms remiantis Komisijos vertinimu kyla rizika 2017 m. neįvykdyti jų įsipareigojimų pagal Stabilumo ir augumo paktą, tuo pagrindu turėtų laiku imtis papildomų priemonių šių įsipareigojimų laikymuisi užtikrinti. Kita vertus, valstybės narės, kurios viršijo savo vidutinio laikotarpio tikslus, prašomos toliau pirmenybę teikti investicijoms, siekiant sustiprinti potencialų ekonomikos augimą, kartu išsaugant ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Valstybės narės, kurios, kaip numatoma, 2017 m. iš esmės atitiks Stabilumo ir augumo pakto reikalavimus, savo nacionaliniuose biudžeto procesuose turėtų užtikrinti, kad šių reikalavimų būtų laikomasi. Vykdyti fiskalinę politiką visapusiškai laikantis Stabilumo ir augumo pakto, kartu kuo geriau išnaudodamos esamų taisyklių įtvirtintą lankstumą. Apskritai valstybės narės turėtų gerinti viešųjų finansų struktūrą, sukurdamos daugiau galimybių materialioms ir nematerialioms investicijoms, ir užtikrinti veiksmingą nacionalinių fiskalinių sistemų veikimą;

               3.

               įgyvendinti veiksmingu socialiniu dialogu paremtas reformas, kuriomis skatinamas konkurencingumas, darbo vietų kūrimas, darbo vietų kokybė, atsparumas ir ekonominė bei socialinė konvergencija. Šios reformos turėtų apimti: i) patikimas darbo sutartis, kuriomis užtikrinamas lankstumas ir saugumas darbuotojams ir darbdaviams; ii) kokybiškas ir veiksmingas švietimo ir mokymo sistemas ir visapusiškas mokymosi visą gyvenimą strategijas, orientuotas į darbo rinkos poreikius; iii) veiksmingą aktyvios darbo rinkos politiką, skirtą dalyvavimui darbo rinkoje remti; iv) šiuolaikiškas, tvarias ir adekvačias socialinės apsaugos sistemas, kuriomis viso gyvenimo ciklo metu veiksmingai ir rezultatyviai prisidedama prie socialinės įtraukties ir integracijos į darbo rinką. Perkelti mokesčių naštą nuo darbo jėgos, visų pirma mažas pajamas gaunančių asmenų ir tose valstybėse narėse, kuriose kainų konkurencingumas nesiekia euro zonos vidurkio, o tose šalyse, kurios neturi fiskalinio manevravimo galimybių, tą mokesčių naštos perkėlimą atlikti nedarant poveikio biudžetui;

               4.

               laikantis 2016 m. birželio mėn. veiksmų gairių, tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą rizikos mažinimo ir rizikos pasidalijimo srityse, įskaitant Europos indėlių garantijų sistemą ir tai, kad Bendro pertvarkymo fondo bendra finansinio stabilumo stiprinimo priemonė pradėtų veikti ne vėliau kaip fondo pereinamojo laikotarpio pabaigoje. Parengti ir įgyvendinti veiksmingą euro zonos masto strategiją, siekiant papildyti prudencinės priežiūros veiksmus, kuriais siekiama atsižvelgti į veiksnumo riziką bankų sektoriuje, įskaitant riziką, susijusią su aukštu neveiksnių paskolų lygiu, neveiksmingais verslo modeliais ir pertekliniu pajėgumu. Skatinti tvarkingai mažinti finansinį įsiskolinimą valstybėse narėse, kuriose yra didelės privačiojo sektoriaus skolos sankaupos;

               5.

               daryti pažangą siekiant baigti kurti ekonominę ir pinigų sąjungą, visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos vidaus rinką ir laikantis atviro ir skaidraus požiūrio į euro zonai nepriklausančias valstybes nares. Toliau plėtoti vykdomas iniciatyvas ir dirbti prie ilgesnio laikotarpio EPS klausimų, deramai atsižvelgiant į Komisijos baltąją knygą dėl Europos ateities.

      Priimta Briuselyje 2017 m. kovo 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         E. SCICLUNA

      (1)  2016 m. rugsėjo 20 d. Tarybos rekomendacija dėl nacionalinių produktyvumo tarybų įsteigimo (2016/C 349/01) (OL C 349, 2016 9 24, p. 1).

      (2)  2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (OL L 169, 2015 7 1, p. 1).

      (3)  2014 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 806/2014, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 225, 2014 7 30, p. 1).


title: 2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, bendrų ekonominės politikos gairių įgyvendinimo

text:
               18.8.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 272/98

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2015 m. liepos 14 d.
   dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, bendrų ekonominės politikos gairių įgyvendinimo
   (2015/C 272/26)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               siekiant išlaikyti ir sustiprinti euro zonos vystymąsi reikia nuolatinių politikos pastangų, kuriomis būtų remiamas subalansuotas koregavimas privačiajame ir viešajame sektoriuose ir didinamas ekonomikos augimo potencialas vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. euro zonos ekonomika toliau atsigauna, tačiau atsigavimą stabdo pastarojo meto ekonomikos ir finansų krizių padariniai, įskaitant vykstantį išorės balanso atkūrimą, didelę valstybės bei privačiojo sektoriaus skolą ir su tuo susijusį spaudimą mažinti finansinį įsiskolinimą, struktūrinį nelankstumą nacionalinėse darbo ir produktų rinkose, didelį nedarbą ir mažą pasitikėjimą, taip pat nuolatinį investicijų trūkumą. Iki šiol padaryta pažanga įgyvendinant konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nurodytas reformas yra nepakankamai plataus užmojo;

               (2)

               euro zona yra daugiau nei jos narių suma. euro zonos narių ekonomika yra glaudžiai tarpusavyje susijusi, todėl būtina labiau koordinuoti fiskalinę, finansų ir struktūrinę politiką. Politikos kryptys euro zonos lygiu turėtų skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ir kartu užtikrinti, kad pažanga, padaryta vykdant perbalansavimą, būtų tvari ir skatinama. euro zonos valstybėms narėms tenka ypatinga atsakomybė veiksmingai įgyvendinti valdymo sistemą, kuri pastaraisiais metais buvo labai sustiprinta. Tam reikia didesnio tarpusavio spaudimo siekiant remti nacionalinių reformų įgyvendinimą ir užtikrinti fiskalinį apdairumą. Taip pat reikia išsamiau vertinti nacionalines reformas euro zonos atžvilgiu, internalizuoti galimą šalutinį poveikį ir skatinti vykdyti tinkamam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui itin svarbių sričių politiką;

               (3)

               plataus užmojo struktūrinių reformų, kuriomis būtų modernizuojama ekonomika, skatinamas konkurencingumas ir didinamas augimo potencialas, įgyvendinimo lygis euro zonoje vis dar nepakankamas. Skirtingų valstybių narių disbalanso mastas iki krizės, padėtis verslo cikle ir turimos fiskalinio manevravimo galimybės gerokai skiriasi. Nepaisant pagerėjusios padėties darbo rinkose ir tam tikros pažangos įgyvendinant reformas, skirtas darbo rinkų atsparumui didinti, nedarbo lygis tebėra aukštas ir esama pavojaus, kad įsitvirtins ilgalaikis nedarbas, o dėl to socialinė padėtis pažeidžiamiausiose šalyse dar pablogės. Išorės balanso atkūrimo procesas vyksta, tačiau pažanga yra nevienoda, o keliose valstybėse narėse vis dar esama didelio einamosios sąskaitos perviršio. Plataus užmojo darbo ir produktų rinkų struktūrinės reformos paskatintų reikalingą ekonominį koregavimą euro zonoje ir sustiprintų ekonomikos augimą šalyse, kurios jas įgyvendina. Reformos, kurias įgyvendinant didinamas užimtumas ir mažinamos vartotojų kainos, taip pat padeda užtikrinti didesnę socialinę įtrauktį. Jei struktūrinės reformos įgyvendinamos bendrai visose valstybėse narėse, dėl teigiamo šalutinio poveikio per prekybos ir finansų kanalus jos gali būti naudingos visai euro zonai. Jos taip pat paskatintų pasirinkti tinkamą politiką likusioje euro zonos dalyje. euro grupė per gali paremti šį procesą teminėmis diskusijomis, įvertindama reformas ir jų poveikį visai euro zonai ir atlikdama jų lyginamąją analizę. Tai galima padaryti mokantis iš geriausios praktikos pavyzdžių, susitariant dėl bendrų geros reformos principų ir darant tarpusavio spaudimą. Atsižvelgiant į nacionalinio lygmens koregavimo procesą, taigi į euro zonos veikimą, labai svarbu nuolat stebėti reformų pažangą valstybėse narėse, kuriose susidaręs perviršinis disbalansas ir kuriose dėl disbalanso reikia imtis ryžtingų veiksmų;

               (4)

               vienas iš pagrindinių euro zonai kylančių politikos uždavinių – mažinti valdžios sektoriaus skolą užtikrinant fiskalinę atsakomybę. Dėl pastarųjų metų konsolidavimo pastangų euro zonos fiskalinė padėtis pagerėjo, tačiau fiskalinė politika dar nepakankamai gerai koordinuojama. Kai kurios euro zonos valstybės narės dar turi tęsti fiskalinį koregavimą, kad būtų sumažinti itin aukšti skolos lygiai. Kitos šalys turi daugiau veiksmų laisvės ir galėtų ja naudotis, kad padidintų vidaus paklausą, ypač daug dėmesio skirdamos investicijoms; tai paskatintų ne tik vidaus, bet ir visos euro zonos ekonomikos augimą. Stabilumo ir augimo pakto taisyklėse įtvirtintas lankstumas leidžia valstybėms narėms palengvinti struktūrines reformas ir investicijas laikantis bendrai sutartų taisyklių. Fiskalinės strategijos kol kas nėra pakankamai palankios ekonomikos augimui. Kalbant apie pajamas, nepaisant geresnio koordinavimo euro grupėje, dar yra galimybių didinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir mažinti darbo jėgos mokesčių pleištą. Kalbant apie išlaidas, daugiau dėmesio reikia skirti išsamia sąnaudų ir naudos analize pagrįstoms viešosioms investicijoms ir kitoms viešosioms išlaidoms, turinčioms stiprų ir teigiamą poveikį augimui. Išlaidų peržiūra aiškiai parodė, kad reikia didinti viešojo administravimo veiksmingumą. Šį procesą paskatins gerai veikiančios nacionalinės fiskalinės sistemos;

               (5)

               finansų rinkų sąlygos euro zonoje gerėja, tačiau privačiajam sektoriui ir toliau skolinama vangiai, o finansų rinkos tebėra susiskaidžiusios. Todėl stabdomos investicijos euro zonoje. Dėl šių priežasčių susidarė didelis investicijų atotrūkis, nors tiek materialių, tiek nematerialių investicijų poreikis išlieka. ES investicijų planas suteikia galimybių sutelkti investicijas ir jas produktyviai panaudoti. Tačiau Investicijų plano ir ECB plataus masto turto įsigijimo programos poveikis bus didesnis, jei kartu platesniame finansų sektoriuje bus imtasi priemonių atkurti kreditų srautus, stiprinti kapitalo rinkas ir skatinti ilgalaikį ekonomikos finansavimą. Bankų sąjunga jau baigiama kurti, ir joje bus taikomas bendras taisyklių sąvadas ir nuoseklus reguliavimo metodas. Geriau integruotos ir veiksmingesnės kapitalo rinkos leistų sutelkti daugiau lėšų investicijoms finansuoti, Europos ekonomika taptų mažiau priklausoma nuo bankų, o jos finansinės struktūros – geriau subalansuotos ir stabilesnės;

               (6)

               nepaisant pastarojo meto pasiekimų stiprinant EPS struktūrą, dabartiniai iššūkiai skatina siekti pažangos ir užbaigti ją kurti. Norint toliau tobulinti EPS reikės laipsniško metodo, kurį taikant drausmė būtų derinama su solidarumu. Komisijos pirmininkas kartu su Europos Vadovų Tarybos, Europos Parlamento, Europos Centrinio Banko ir euro grupės pirmininkais parengs tolesnius geresnio ekonomikos valdymo euro zonoje veiksmus,

         REKOMENDUOJA euro zonos valstybėms narėms 2015–2016 m. euro grupėje imtis šių veiksmų:

               1.

               Naudotis tarpusavio spaudimu, kad būtų skatinamos struktūrinės reformos, kurios sudarytų geresnes sąlygas sumažinti didelę vidaus ir išorės skolą ir remti investicijas. Reguliariai vertinti reformų rezultatus valstybėse narėse, kuriose reikia ypatingos stebėsenos pagal makroekonominio disbalanso procedūrą. Tęsti reguliarų struktūrinių reformų teminį vertinimą. Iki 2016 m. pavasario priimti sprendimus dėl tolesnių veiksmų koordinuojant pastangas mažinti didelį darbo jėgos mokesčių pleištą ir reformuoti paslaugų rinkas.

               2.

               Koordinuoti fiskalinę politiką siekiant užtikrinti, kad bendros euro zonos fiskalinės politikos kryptys atitiktų riziką tvarumui ir ciklo sąlygas. Tai nedaro poveikio Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų vykdymui. Iki 2016 m. pavasario surengti temines diskusijas dėl viešųjų finansų kokybės gerinimo ir tvarumo didinimo, daugiausia dėmesio skiriant tokiems prioritetams kaip materialios ir nematerialios investicijos nacionaliniu ir ES lygmenimis ir pastangoms užtikrinti, kad mokesčių sistemos būtų palankesnės augimui. Stebėti, ar efektyviai veikia neseniai sustiprintos nacionalinės fiskalinės sistemos.

               3.

               Užtikrinti, kad būtų laiku įgyvendinti tolesni veiksmai, susiję su Europos Centrinio Banko atliktu išsamiu įvertinimu, įgyvendinta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES (3) (Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyva), baigtas Tarpvyriausybinio susitarimo dėl Bendro pertvarkymo fondo ratifikavimo procesas ir 2016 m. sausio mėn. Fondas pradėtų veikti visu pajėgumu. Skatinti imtis priemonių, kuriomis būtų stiprinamas rinka grindžiamas finansavimas, sudaromos geresnės sąlygos MVĮ gauti finansavimą ir plėtojami alternatyvūs finansavimo šaltiniai. Skatinti tolesnes nacionalinių nemokumo sistemų reformas.

               4.

               Tęsti darbą, susijusį su ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimu, ir padėti tobulinti ekonominės priežiūros sistemą, atsižvelgiant į ataskaitą dėl tolesnių veiksmų siekiant geresnio ekonomikos valdymo euro zonoje, kurią parengė Europos Komisijos Pirmininkas Jeanas-Claude'as Junckeris, glaudžiai bendradarbiaudamas su Europos Vadovų Tarybos Pirmininku Donaldu Tusku, Europos Parlamento Pirmininku Martinu Schulzu, Europos Centrinio Banko Pirmininku Mario Draghi ir euro grupės Pirmininku Jeroenu Dijsselbloemu, ir tolesnę susijusią veiklą.

      Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. GRAMEGNA

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

      (3)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).


title: Rekomendacija Tarybos rekomendacija siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Jungtinėje Karalystėje

text:
     LT

LT        LT
 ---pagebreak---                      EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                                       Briuselis, 2.7.2008
                                                       SEK(2008) 2189 galutinis

                                         Rekomendacija

                                TARYBOS REKOMENDACIJA

     siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Jungtinėje Karalystėje

                                       (pateikta Komisijos)

LT                                                                                LT
 ---pagebreak---                                                   Rekomendacija

                                      TARYBOS REKOMENDACIJA

         siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Jungtinėje Karalystėje

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 7 dalį,

     atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

     kadangi:

     (1)      Sutarties 104 straipsnyje nustatyta perviršinio deficito procedūra (PDP), kuria
              užtikrinama, kad valstybės narės vengtų perviršinio šalies biudžeto deficito arba jam
              susidarius taisytų padėtį.
     (2)      Pagal Protokolo dėl tam tikrų su Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Jungtine
              Karalyste susijusių nuostatų 5 punktą Sutarties 104 straipsnio 1 dalyje numatytas
              įsipareigojimas vengti perviršinio bendrojo šalies biudžeto deficito Jungtinei
              Karalystei netaikomas, nebent ji pereitų prie trečiojo Ekonominės ir pinigų sąjungos
              kūrimo etapo1. Antrajame Ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo etape Jungtinė
              Karalystė turi stengtis vengti perviršinio deficito pagal Sutarties 116 straipsnio 4 dalį.
     (3)      Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai –
              priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir tvirtam tvariajam augimui,
              leidžiančiam kurti naujas darbo vietas.

     (4)      2008 m. liepos 8 d. remdamasi Sutarties 104 straipsnio 6 dalimi Taryba nusprendė,
              kad Jungtinėje Karalystėje susidarė perviršinis deficitas.
     (5)      Pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl
              perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo2 (kuris yra
              Stabilumo ir augimo pakto dalis) 3 straipsnį Taryba privalo tam tikrai valstybei narei
              pateikti rekomendacijas, kad per nurodytą laikotarpį būtų ištaisyta perviršinio deficito
              padėtis. Rekomendacijoje nurodomas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių laikotarpis, per
              kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių. Tarybos
              rekomendacijoje taip pat nurodomas terminas, per kurį reikia ištaisyti perviršinį
              deficitą, kuris turi būti ištaisytas per metus (Jungtinės Karalystės atveju – finansinius
              metus) nuo tokio deficito nustatymo, nebent atsirastų ypatingų aplinkybių.
              Sprendžiant, ar yra ypatingų aplinkybių, reikia tinkamai atsižvelgti į „svarbius
              veiksnius“, kaip paaiškinta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje.
              Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalyje taip pat nurodyta, kad

     1
              http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML.
     2
              OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL
              L 174, 2005 7 7, p. 5).

LT                                                        2                                                        LT
 ---pagebreak---            rekomendacijoje valstybei narei pataisyti perviršinį deficitą Taryba turėtų reikalauti,
           kad per metus padėtis struktūrinio balanso požiūriu būtų gerinama mažiausiai 0,5 %
           BVP (lyginamoji vertė).
     (6)   2008 m. pavasario prognozėje Komisija numatė, kad remiantis nepakeista politika
           valdžios sektoriaus deficitas padidėtų nuo 2,9 % BVP 2007–2008 finansiniais metais
           iki 3,3 % 2008–2009 m. ir tebebūtų lygus 3,3 % 2009–2010 m. Numatoma, kad
           realiojo BVP augimas po 3,0 % lygio 2007 m. sulėtėtų iki 1,7 % 2008 m., o po to dar
           iki 1,6 % 2009 m. Atsižvelgiant į tai, kad padėtis cikliškai keičiasi nuo teigiamo
           gamybos apimties atotrūkio 2007 m. iki neigiamo 2008 m., prognozuojama, kad pagal
           ciklą pakoreguotas deficitas padidėtų nuo 3,0 % BVP 2007–2008 m. iki 3,1 % BVP
           2008–2009 m. Vėliau prognozuojama, kad pagal ciklą pakoreguotas deficitas
           sumažėtų iki 2,9 % BVP 2009–2010 m. dėl bendro pasirinktų priemonių poveikio,
           įskaitant alkoholiui ir variklinėms transporto priemonėms taikomus didesnius
           mokesčius, įtrauktus į 2008 m. biudžetą, ir nedidelį planuojamą valdžios sektoriaus
           išlaidų santykio sumažėjimą. Iš dalies dėl didelio numatomo pirminio deficito
           prognozuojama, kad valdžios sektoriaus bendroji skola padidėtų nuo 43,2 % BVP
           2007–2008 finansiniais metais iki 47½ % BVP 2009–2010 m.

     (7)   Jungtinės Karalystės 2008 m. biudžete valdžios institucijos pateikė biudžeto planus,
           pagal kuriuos valdžios sektoriaus deficitas būtų 3,2 % BVP 2008–2009 m. ir turėtų
           sumažėti iki 2,8 % 2009–2010 m. 2009–2010 m. deficitas yra mažesnis nei tas pats
           skaičius, numatytas Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozėje – 3,3 % BVP,
           pirmiausia dėl tikėtino BVP augimo skirtumų 2009–2010 m. Pagal 2008 m. biudžetą ir
           Komisijos tarnybų pavasario prognozę 2008 m. gegužės 13 d. Jungtinė Karalystė
           paskelbė papildomas fiskalines priemones, susijusias su gyventojų pajamų mokesčio
           pakeitimais 2008–2009 finansiniais metais. Tikimasi, kad 2008–2009 m. pajamos iš
           gyventojų pajamų mokesčio sumažės ir bus finansuojamos papildomomis lėšomis,
           kurių valstybė skolinsis. Jei visos kitos sąlygos tebebus tokios pat, Komisijos tarnybos
           prognozuoja, kad 2008–2009 m. deficito santykis padidės 0,2 procentinio punkto3,
           maždaug iki 3,5 % BVP; poveikis struktūriniam deficitui bus panašus. Be to,
           atsižvelgiant į šį JK vyriausybės pranešimą yra rizika, kad deficitas padidės daugiau
           nei numatoma ir 2009–2010 m., palyginti su pavasario prognozėje numatytu deficitu.

     (8)   Jungtinės Karalystės atveju išnagrinėjus svarbius veiksnius, kaip paaiškinta
           Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje ir apsvarstyta Komisijos
           ataskaitoje pagal 104 straipsnio 3 dalį, ypatingų aplinkybių nenustatyta, todėl nebus
           nukrypstama nuo standartinio termino deficitui pataisyti. Nors manoma, kad BVP
           augimas 2008 ir 2009 m. sulėtės, palyginti su galimu augimo tempu, ir atsiras
           neigiamas gamybos apimties atotrūkis, tikimasi, kad BVP augimas tebebus teigiamas
           pavasario prognozėje numatytą laiką, esant daugiau kaip 1,5 % metinei normai 2008 ir
           2009 m. Terminą perviršiniam deficitui pataisyti reikia nustatyti remiantis pirmiau
           minėtu reglamentu, kuriame numatoma, kad deficitas turėtų būti ištaisytas per metus
           nuo jo nustatymo. Jungtinės Karalystės atveju deficitas nustatytas 2008 m. pagal
           planuojamą deficitą, viršijantį 3 % BVP pamatinę vertę 2008–2009 m. Atitinkamai
           nominalusis deficitas turi būti sumažintas, kad nesiektų 3 % pamatinės vertės,
           vėliausiai iki 2009–2010 finansinių metų. Kad šis ištaisymas būtų tvarus, remiantis

     3
           2008 m. gegužės 13 d. paskelbtame JK vyriausybės pranešime dėl pajamų mokesčio teigiama, kad
           pajamų mokesčio sumažinimo kaina 2008–2009 m. bus 2,7 mlrd. GBP; Komisijos skaičiavimais tai
           prilygs 0,2 % BVP.

LT                                                  3                                                     LT
 ---pagebreak---             Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognoze, JK valdžios institucijos 2009–
            2010 m. turėtų pasiekti bent 0,5 % BVP struktūrinį pagerinimą.

     (9)    Apskritai, Tarybos nuomone, biudžeto konsolidavimo priemonės turėtų užtikrinti
            ilgalaikį valdžios sektoriaus balanso pagerinimą, siekiant pagerinti valstybės finansų
            kokybę ir sustiprinti ekonomikos augimo potencialą. Jungtinės Karalystės biudžeto
            koregavimas turi atitikti šiuos tikslus,

     REKOMENDUOJA:

     – Jungtinės Karalystės valdžios institucijos turėtų ištaisyti perviršinį deficitą kiek įmanoma
       greičiau, vėliausiai iki 2009–2010 finansinių metų, pagal Tarybos Reglamento (EB)
       Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį, patikimai ir nuosekliai mažindamos valdžios sektoriaus
       deficitą, kad jis būtų mažesnis kaip 3 % BVP.

     – Šiuo tikslu pagal Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozę 2009–2010 m. valdžios
       institucijos turėtų užtikrinti bent 0,5 % BVP struktūrinį pagerinimą.

     Taryba nustato terminą iki 2009 m. sausio 8 d., per kurį Jungtinės Karalystės valdžios
     institucijos turi imtis veiksmingų priemonių.

     Be to, Taryba ragina Jungtinės Karalystės valdžios institucijas užtikrinti, kad ištaisius
     perviršinį deficitą būtų palaikomas biudžeto konsolidavimas siekiant vidutinės trukmės
     biudžeto tikslo, kuris i) užtikrina pakankamą patikimą ribą 3 % BVP deficito ribinės vertės
     atžvilgiu; ii) palaiko pagrįstą skolos santykį atsižvelgiant į visuomenės senėjimo poveikį
     ekonomikai ir biudžetui; ir iii) atsižvelgiant į i ir ii punktus, užtikrinama galimybė keisti
     biudžetą, ypač atsižvelgiant į viešųjų investicijų poreikius.

     Rekomendacija skirta Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.

     Priimta Briuselyje

                                                 Tarybos vardu
                                                 Pirmininkas

LT                                                 4                                                  LT


title: 2017 m. liepos 11 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2017 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Austrijos stabilumo programos

text:
               9.8.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 261/83

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2017 m. liepos 11 d.
   dėl 2017 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Austrijos stabilumo programos
   (2017/C 261/19)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (2), priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Austrija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; 2017 m. kovo 9–10 d. tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino. 2017 m. kovo 21 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (toliau – euro zonai skirta rekomendacija) (3);

               (2)

               kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Austrija turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (3)

               2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Austrijos ataskaita. Joje įvertinta Austrijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių Austrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Austrijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (4)

               Austrija pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą 2017 m. balandžio 21 d., o 2017 m. stabilumo programą – 2017 m. gegužės 2 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)

               į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (toliau – ESI fondai) programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

               (6)

               šiuo metu Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2017 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad 2017 m. nominalus deficitas pagerės iki 1,0 % BVP, o 2021 m. pasieks 0,3 % BVP. Vidutinės trukmės biudžeto tikslą – 0,45 % BVP struktūrinį deficitą iki 2016 m., o po to 0,5 % BVP vėlesniais metais – numatoma pasiekti 2019 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis su BVP nuo 84,6 % 2016 m. laipsniškai mažės iki 71,0 % 2021 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra palankus: daroma prielaida, kad 2017 m. ir 2018 m. investicijų ir eksporto augimas bus didelis;

               (7)

               stabilumo programoje nurodyta, kad labai didelio atvykstančių pabėgėlių srauto ir su saugumu susijusių priemonių poveikis biudžetui yra didelis, ir pateikta tinkamų šių papildomų biudžeto išlaidų apimties ir pobūdžio įrodymų. Komisijos nuomone, reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos dėl labai didelio atvykusių pabėgėlių srauto 2016 m. sudarė 0,25 % BVP, o dėl su saugumu susijusių priemonių – 0,04 % BVP. Papildomas su saugumu susijusių priemonių poveikis 2017 m., palyginti su 2016 m., dabar vertinamas 0,01 % BVP. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad atvykstančių pabėgėlių srautas, kaip ir terorizmo grėsmės mastas, yra neįprasti įvykiai, jų poveikis Austrijos viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Todėl 2016 m. reikiamas koregavimas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo buvo sumažintas norint atsižvelgti į papildomas su pabėgėliais ir saugumu susijusias išlaidas. Kalbant apie 2017 m., galutinis vertinimas, į kurį bus įtrauktos reikalavimus atitinkančios sumos, bus atliktas 2018 m. pavasarį, remiantis Austrijos valdžios institucijų pateiktais stebėjimų duomenimis;

               (8)

               2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Austrijai užtikrinti, kad nuokrypis nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo neviršytų leidžiamos ribos, siejamos su labai didelio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikiu biudžetui, (5) ir to siekiant 2017 m. užtikrinti 0,3 % BVP metinį fiskalinį koregavimą, nebent vidutinės trukmės biudžeto tikslas būtų pasiektas mažesnėmis pastangomis. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, reikia, kad 2017 m. struktūrinis balansas išliktų stabilus, atsižvelgiant į leidžiamą ribą. Iš Komisijos prognozės matyti, kad esama rizikos, jog 2017 m. bus kiek nukrypta nuo to reikalavimo. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, 2018 m. Austrija turėtų užtikrinti, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas (6) neviršytų 2,2 %, o tai atitiktų 0,3 % BVP struktūrinio balanso pagerėjimą. (7) Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad 2018 m. Austrija kiek nukryps nuo reikalavimo. Kartu prognozuojama, kad 2017 m. ir 2018 m. Austrija laikysis skolos taisyklės. Apskritai Taryba mano, kad Austrija turi būti pasirengusi imtis papildomų priemonių laikymuisi 2017 m. ir 2018 m. užtikrinti;

               (9)

               dėl sparčiai senėjančios visuomenės išlaidos pensijoms ir išlaidos sveikatos priežiūrai kelia vidutinę riziką fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Austrijos viešosios išlaidos pensijoms yra santykinai didelės, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, ir numatoma, kad iki 2060 m. jos išaugs 0,5 procentinio punkto BVP. Šį skaičių galima palyginti su Sąjungos vidurkiu, kuris, kaip tikimasi, per tą patį laikotarpį sumažės 0,2 procentinio punkto BVP. Faktinis pensinis amžius, nepaisant pastarojo meto reformų, tebėra mažas; tai vienas iš svarbiausių veiksnių, lemiančių didesnes išlaidas pensijoms. Išreikštas kaip vidutinis pasitraukimo iš darbo rinkos amžius – 62 metai ir 6 mėnesiai vyrų ir 61 metai moterų, yra mažesnis už Sąjungos vidurkį – 63 metai ir 7 mėnesiai vyrų ir 62 metus ir 7 mėnesiai moterų (2014 m.). Be to, dabartinis teisės aktais nustatytas moterų pensinis amžius (60 metai) yra vienas žemiausių Sąjungoje; jis bus pradėtas vienodinti su vyrų pensiniu amžiumi tik 2024 m. Susiejus teisės aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais būtų lengviau užtikrinti pensijų tvarumą, atsižvelgiant į demografines sąlygas dėl senėjančios visuomenės, ir tai taip pat prisidėtų prie faktinio pensinio amžiaus didinimo;

               (10)

               numatoma, kad ir taip didelės viešosios išlaidos sveikatos priežiūros srityje vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu labai padidės, t. y. 1,3 procentinio punkto BVP iki 2060 m., palyginti su Sąjungos vidurkiu – 0,9 procentinio punkto. Svarbiausias veiksnys, lemiantis dideles sveikatos priežiūros išlaidas, yra didelis ligoninių sektorius, o ne tokia brangia ambulatorine priežiūra naudojamasi nepakankamai. Ligoninių išlaidų dalis, palyginti su bendromis sveikatos priežiūros išlaidomis, yra viena didžiausių Sąjungoje. Todėl reikia nuodugniai įgyvendinti pastarojo meto iniciatyvas, kuriomis siekiama stiprinti pirminės sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, be kita ko, remiant naujus finansinius susitarimus tarp sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir socialinės apsaugos fondų. Be to, Austrijos ligoninių sektorius nepakankamai naudojasi veiksmingais viešaisiais pirkimais, pavyzdžiui, Sąjungos masto viešaisiais konkursais (0,23 % BVP, palyginti su 0,62 % Sąjungos vidurkiu), viešųjų pirkimų sutelkimu ir ne kaina pagrįstais sutarties skyrimo kriterijais;

               (11)

               2017 m. Finansinio subalansavimo įstatymas padėjo supaprastinti finansinius atskirų valdžios lygmenų santykius Austrijoje. Nepaisant to, fiskalinė Austrijos sistema kompetencijų ir finansinių susitarimų atžvilgiu tebėra pernelyg sudėtinga ir ją vis dar neigiamai veikia nesuderinamumas tarp vietos ir federalinių žemių Vyriausybių ribotų įgaliojimų rinkti mokesčius ir didesnės atsakomybės už išlaidas;

               (12)

               nors įgyvendinus 2016 m. mokesčių reformą mokesčių pleištas sumažėjo nuo 49,5 % iki 46,7 %, tačiau jis tebėra gana didelis, palyginti su 40,6 % Sąjungos vidurkiu (duomenys susiję su vidutines pajamas gaunančiais asmenimis, kurie yra vieniši ir neturi vaikų). Jei mokesčio laipteliai nebus indeksuojami pagal infliaciją, mokesčių pleištas dėl kasmetinio fiskalinio stabdžio vėl laipsniškai didės. Tuo tarpu priešingai, ekonomikos augimui palankesni pajamų šaltiniai, pavyzdžiui, periodiniai nekilnojamojo turto mokesčiai, yra nepakankamai panaudojami, daugiausia todėl, kad mokesčio bazė yra pasenusi. Austrijos pajamos iš periodinių nekilnojamojo turto mokesčių 2014 m. buvo labai nedidelės ir sudarė tik 0,2 % BVP, palyginti su 1,6 % Sąjungos vidurkiu. Panašiai, netiesioginis energijos mokesčių tarifas Austrijoje yra palyginti nedidelis, o tai rodo, kad neišnaudojamos galimybės nustatyti aplinkos apsaugos mokesčius, kurie taip pat apima teigiamos elgsenos paskatas;

               (13)

               nors darbo rinkos rezultatai Austrijoje yra geresni nei daugelyje valstybių narių, tačiau iššūkių išlieka. Visų pirma, kaip rodo didelis vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, moterų potencialas darbo rinkoje nėra pakankamai išnaudojamas dėl to, kad, inter alia, daug moterų dirba ne visą darbo dieną. 2015 m. vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas buvo 21,7 %, palyginti su 16,3 % Sąjungos vidurkiu. Didelę, vidurkį viršijančią ne visą darbo dieną dirbančių moterų dalį didžia dalimi lemia atsakomybė už vaikų ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūrą. Ankstyvosios jaunesnių nei trejų metų vaikų priežiūros vietų skaičius 2015 m. sudarė 25,5 %, o tai gerokai mažiau už Barselonos tikslą – 33 %;

               (14)

               Austrija jau viršijo pagal strategiją „Europa 2020“ nustatytus švietimo srities tikslus. Vis dėlto, kaip patvirtino 2015 m. EBPO Tarptautinio moksleivių vertinimo programos (PISA) rezultatai, ugdymo rezultatai labai priklauso nuo socialinės ir ekonominės padėties. Be to, migrantų kilmės mokinių ugdymo rezultatai yra gerokai prastesni už kitų mokinių. 2016 m. tikimybė užsienyje gimusiems mokiniams nebaigti vidurinio ugdymo programos mokykloje buvo 2,7 karto didesnė nei šalyje gimusiems mokiniams. Taip pat sunku integruoti ir Austrijoje gimusius imigrantų vaikus. Be to, Austrija susiduria su iššūkiais, susijusiais su daugybės prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių integravimu į savo švietimo sistemą;

               (15)

               bankų sektoriaus pokyčiai rodo, kad padėtis nors ir lėtai, tačiau nuolat gerėja. Austrijos bankų kapitalizacija tebėra mažesnė negu kitų Sąjungos šalių bankų, jiems sunku gauti pelno nacionalinėje rinkoje. Kalbant apie tarptautines operacijas, keliose Vidurio, Rytų ir Pietryčių Europos rinkose turto kokybė ir pelningumas dar pagerėjo, tačiau tebėra pažeidžiamų vietų. Tuo tarpu išaugusios nekilnojamojo turto kainos ir atsigavęs hipotekinis skolinimas pabrėžia makroprudencinių priemonių svarbą;

               (16)

               2016 m. Austrijoje investicijos vėl ėmė augti, tačiau MVĮ investicijos ir investicijos į paslaugų sektorių tebebuvo menkos. Austrija pripažino, kad įmonių steigimas ir tvirtas jų augimas yra svarbūs veiksniai pritraukiant naujas investicijas (t. y. ne tik atnaujinimo investicijas) ir atitinkamai kuriant naujas darbo vietas. Todėl Austrija užsibrėžė plataus užmojo tikslus: palengvinti skaitmeninę transformaciją ir padidinti tradiciškai mažus įmonių steigimo (7,4 %, palyginti su 10,8 % Sąjungos vidurkiu) ir įmonių augimo (7,3 % sparčiai augančių įmonių, palyginti su 9,2 % Sąjungos vidurkiu) rodiklius. Jau paskelbtos kai kurios konkrečios priemonės, kuriomis mažinamos kliūtys investicijoms ir kartu gerinamos pagrindinės nuosavo kapitalo finansavimo, verslumo skatinimo ir apmokestinimo lengvatų sąlygos;

               (17)

               didelės reglamentavimo kliūtys išlieka verslo paslaugų sektoriuje, o su reglamentuojamosiomis profesijomis susijusių apribojimų, ypač architektams ir inžinieriams, lygis yra aukštesnis negu Sąjungos vidurkis. Be to, šių profesijų atstovų, taip pat ir teisininkų, apskaitininkų ir mokesčių konsultantų, patentinių patikėtinių, nekilnojamojo turto agentų ir gidų veiklos keitimo lygis yra gerokai mažesnis už Sąjungos vidurkį, o tai, panašu, rodo gana nedidelę profesinių paslaugų Austrijoje dinamiką ir konkurenciją. Šios kliūtys apima, inter alia, 1) akcijų valdymo ir juridinės formos apribojimus architektams, inžinieriams ir patentiniams patikėtiniams, 2) daugiadalykius apribojimus architektams ir inžinieriams, taip pat 3) itin platų tik architektams, inžinieriams ir gidams leidžiamos vykdyti veiklos spektrą. Tokias kliūtis sumažinus, būtų galima sukurti intensyvesnę konkurenciją, dėl kurios daugiau įmonių patektų į rinką ir dėl žemesnių kainų tai būtų naudinga vartotojams. Rekomendacijos, kaip spręsti šią problemą, buvo pateiktos 2017 m. sausio mėn. Komisijos komunikate, kuris yra priemonių, kuriomis būtų šalinamos kliūtys paslaugų rinkose, rinkinio dalis;

               (18)

               Austrija dėjo daug pastangų priimdama prieglobsčio prašytojus ir integruodama pabėgėlius bei kitus imigrantus. Nepaisant to, migrantų kilmės asmenų, ypač ne Sąjungoje gimusių moterų ir darbo ieškančių pabėgėlių, integracija į darbo rinką tebėra iššūkis;

               (19)

               atsižvelgdama į 2017 m. Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Austrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2017 m. stabilumo programą, 2017 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Austrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Austrijos politikai, bet ir jų atitiktį Sąjungos taisyklėms ir rekomendacijoms, nes bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą būtina stiprinti Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (20)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2017 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (8) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

         REKOMENDUOJA Austrijai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Fiskalinę politiką vykdyti vadovaujantis Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimais, o tam reikia, kad vidutinės trukmės biudžeto tikslą ji pasiektų 2018 m., atsižvelgiant į leidžiamą ribą, siejamą su neįprastais įvykiais. Užtikrinti sveikatos priežiūros ir pensijų sistemos tvarumą. Racionalizuoti ir efektyvinti įvairių valdžios lygmenų kompetencijas ir derinti jų pareigas finansavimo ir išlaidų srityse.

               2.

               Gerinti moterų dalyvavimo darbo rinkoje rezultatus, inter alia, teikiant priežiūros paslaugas visą darbo dieną. Kelti palankių sąlygų neturinčių jaunuolių, visų pirma migrantų kilmės, mokymosi rezultatus. Skatinti investicijas į paslaugų sektorių mažinant administracines ir reglamentavimo kliūtis, sudarant sąlygas lengviau patekti į rinką, o įmonėms – augti.

      Priimta Briuselyje 2017 m. liepos 11 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         T. TÕNISTE

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

      (3)  OL C 92, 2017 3 24, p. 1.

      (4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

      (5)  Austrijai leidžiama nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo iki 2017 m. ir 2018 m. dėl papildomo poveikio biudžetui, susijusio su labai dideliu atvykstančių pabėgėlių srautu ir su saugumu susijusių priemonių atitinkamai 2015 m. ir 2016 m., kadangi kiekvienu atveju laikini nuokrypiai perkeliami į kitus metus iš viso bendram trejų metų laikotarpiui.

      (6)  Grynąsias valdžios sektoriaus išlaidas sudaro bendrosios valdžios sektoriaus išlaidos, atėmus išlaidas palūkanoms, su Sąjungos programomis, kurios visiškai finansuojamos iš gautų Sąjungos lėšų, susijusias išlaidas ir išlaidas, atsirandančias dėl nediskrecinių su bedarbio pašalpomis susijusių pokyčių. Valstybės finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas subalansuojamas per 4 metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės pajamų priemonės arba įstatymais nustatyti pajamų padidėjimai. Vienkartinės tiek pajamų srities, tiek išlaidų srities priemonės neįskaičiuojamos.

      (7)  Nustatant 2018 m. koregavimo reikalavimą Austrijai atsižvelgta į 2016 m. leistą taikyti ribą, siejamą su neįprastais įvykiais, nes laikini nuokrypiai perkeliami į kitą trejų metų laikotarpį.

      (8)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.