               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 620 final

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2022 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Maltos stabilumo programos
            {SWD(2022) 620 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2022 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Maltos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241
                  2
               , kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Priemonė prisideda prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kartu didindama valstybių narių ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Ji taip pat padeda stiprinti tvarią viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. 2022 m. birželio [XX] d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

               (2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Malta nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą
                  3
               . Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

               (3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pavyzdžiui, aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie išgyvena energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva
                  4
               , pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą;

               (4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visus arba didelę dalį atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

               (5)bendroji nukrypti leidžianti išlyga taikoma nuo 2020 m. kovo mėn.
                  5
                2021 m. kovo 3 d. komunikate
                  6
                Komisija išreiškė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Padidėjęs neapibrėžtumas ir didelė neigiama rizika ekonominėms perspektyvoms dėl karo Europoje, precedento neturinčio energijos kainų kilimo ir tebesitęsiančių tiekimo grandinės sutrikimų pateisina Stabilumo ir augimo pakto bendrosios išimties išlygos pratęsimą iki 2023 m.;

               (6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. stabilumo ir konvergencijos programos išdėstyto požiūrio, šiuo metu fiskalinės politikos kryptis geriausiai vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu
                  7
               . Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų
                  8
                pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

               (7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė bendras 2023 m. fiskalinės politikos gaires, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms rengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip stiprinti politikos koordinavimą
                  9
               . Komisija pažymėjo, kad, remiantis 2022 m. žiemos prognozės makroekonomine perspektyva, perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas. Tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad 2023 m. fiskalinės rekomendacijos turėtų ir toliau būti diferencijuotos pagal valstybes nares ir jose turėtų būti atsižvelgiama į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija paragino valstybes nares atsižvelgti į gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus koreguoti savo politikos gaires, o ne vėliau kaip 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje – Semestro pavasario dokumentų rinkinį;

               (8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. pateiktas fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėse rekomendacijose atsižvelgiama į pablogėjusią ekonominę perspektyvą, padidėjusį neapibrėžtumą ir tolesnę ekonomikos vystymosi sulėtėjimo riziką bei didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į tai, fiskalinis atsakas turi padidinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir palaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų sušvelnintas energijos kainų kilimo poveikis, ir tikslinėmis bei laikinomis priemonėmis padėti apriboti infliacinį spaudimą dėl antrojo etapo poveikio; fiskalinė politika turi išlikti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie sparčiai kintančių aplinkybių, ir turi būti diferencijuota pagal šalis, atsižvelgiant į jų fiskalinę ir ekonominę padėtį, įskaitant krizės poveikį ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą;

               (9)2021 m. liepos 13 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Malta Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. spalio 5 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Maltos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo
                  10
               . Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Malta patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

               (10)2022 m. balandžio 15 d. Malta pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnį pateikė 2022 m. nacionalinę reformų programą, o 2022 m. gegužės 2 d. – 2022 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Maltos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

               (11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Maltos ataskaitą
                  11
               . Joje įvertinta Maltos pažanga, padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir įvertinta, kaip Malta, remdamasi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, įgyvendino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta Maltos pažanga, padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

               (12)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptarta Maltos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Atsižvelgdama į 2022 m. kovo 2 d. komunikatą, Komisija nesiūlė 2022 m. pavasarį pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų ir iš naujo įvertins, ar būtų pagrįsta siūlyti pradėti perviršinio deficito procedūras 2022 m. rudenį;

               (13)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Maltai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji taip pat rekomendavo Maltai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Maltos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 9,5 % BVP 2020 m. iki 8,0 % BVP 2021 m. Maltos fiskalinės politikos atsakas parėmė ekonomikos atsigavimą 2021 m., o laikinų neatidėliotinų priemonių sumažėjo nuo 6,3 % BVP 2020 m. iki 4,7 % BVP 2021 m. Priemonės, kurių Malta ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, valdžios sektoriaus skola 2021 m. siekė 57,0 % BVP;

               (14)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra realistiškas. Vyriausybė prognozuoja, kad 2022 m. realusis BVP padidės 4,4 %, o 2023 m. – 3,9 %. Tuo tarpu Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 4,2 %, o 2023 m. – didesnis – 4,0 %. 2022 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad 2022 m. nominalusis deficitas sumažės iki 5,4 % BVP, o 2023 m. – iki 4,6 % BVP. 2022 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su ekonominės veiklos augimu ir iš dalies panaikintų neatidėliotinų paramos priemonių grynuoju poveikiu, o reaguojant į dideles energijos kainas buvo nustatytos naujos priemonės. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. padidės iki 58,6 %, o 2023 m. toliau didės iki 59,4 %. Remiantis politikos priemonėmis, žinomomis iki galutinio prognozės termino, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus atitinkamai 5,6 % BVP ir 4,6 % BVP. Tai atitinka 2022 m. stabilumo programoje prognozuojamą deficitą. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 58,5 % 2022 m. ir 59,5 % 2023 m.

               Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, vidutinio laikotarpio (vidutiniškai 10 metų) potencialaus gamybos apimties augimo įvertis yra 4,5 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Maltos ekonomikos augimą, poveikio;

               (15)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, todėl prognozuojama, kad laikinos neatidėliotinos paramos priemonės sumažės nuo 4,7 % BVP 2021 m. iki 1,3 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitą veikia priemonės, priimtos siekiant neutralizuoti energijos kainų padidėjimo ekonominį ir socialinį poveikį; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. jos sudarys 1,0 % BVP, o 2023 m. – 0,6 % BVP
                  12
               .   Šias priemones daugiausia sudaro netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimas ir subsidijos energijos gamybai, siekiant kompensuoti importuojamos elektros energijos kainų padidėjimą ir išmetamą anglies dioksido kiekį. Paskelbta, kad šios priemonės yra laikinos. Tačiau jei ir 2023 m. energijos kainos išliks didelės, kai kurios iš šių priemonių galėtų būti toliau taikomos. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma subsidijos energijos gamybai ir degalų akcizų mažinimas, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitą taip pat veikia išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims, kurios pagal Komisijos 2022 m. pavasario prognozę turėtų sudaryti 0,1 % BVP 2022 m. ir 0,1 % BVP 2023 m.
                  13
               ;

               (16)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Maltai
                  14
                2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji taip pat rekomendavo Maltai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu, kartu didinti investicijas, kad didėtų augimo potencialas;

               (17)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir įskaitant informaciją, įtrauktą į 2022 m. Maltos stabilumo programą, 2022 m. numatoma, kad fiskalinės politikos kryptis sudarys -1,5 % BVP, kaip rekomendavo Taryba
                  15
               .  Malta planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai turėtų padidėti 0,2 procentinio punkto BVP, palyginti su 2021 m. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto
                  16
               . Todėl Malta neplanuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,6 procentinio punkto. Šis didelis skatinamasis poveikis apima papildomą poveikį tų priemonių, kuriomis siekiama mažinti energijos kainų padidėjimo ekonominį ir socialinį poveikį (0,5 % BVP), taip pat išlaidas, susijusias su laikinos apsaugos suteikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims (0,1 % BVP). Be to, Vyriausybė suteikė finansinę paramą namų ūkiams (0,3 % BVP), padidino įmokinių ir neįmokinių pensijų išmokas, viršydama pragyvenimo išlaidų koregavimą (0,2 % BVP), o tarpinio vartojimo (atėmus priemones) augimo tempas išliko didelis (0,4 % BVP);

               (18)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus 1,1 % BVP, remiantis prielaida, kad politika nesikeis
                  17
               . Numatoma, kad Malta 2023 m. toliau naudos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijas papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai turėtų padidėti 0,2 procentinio punkto BVP, palyginti su 2022 m. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto
                  18
               .  Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,3 procentinio punkto. Tai apima laipsniško priemonių, kuriomis siekiama mažinti padidėjusias energijos kainas (0,4 % BVP), laikinos finansinės paramos namų ūkiams (0,3 % BVP) ir įmokinių bei neįmokinių pensijų išmokų, viršijančių pragyvenimo išlaidų koregavimą (0,2 % BVP), panaikinimo poveikį.  Be to, tikimasi, kad tarpinis vartojimas (atėmus priemones) augs mažiau nei nominalusis BVP (0,4 % BVP);

               (19)2022 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas laipsniškai mažės iki 4,6 % BVP 2023 m., 2,8 % 2024 m. ir iki 2,4 % iki 2025 m. Todėl planuojama, kad iki 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės ir nesieks 3 % BVP. Programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iki 2025 m. turėtų sumažėti: konkrečiai 2024 m. – iki 58,6 %, o 2025 m. – iki 57,2 %.  Remiantis Komisijos analize, vidutiniu laikotarpiu skolos tvarumo rizika atrodo vidutinė;

               (20)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Maltai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Visų pirma planas yra plataus užmojo ir jame numatytos reformos ir investicijos, kuriomis siekiama spręsti nustatytas problemas sveikatos, užimtumo, švietimo ir įgūdžių, klimato ir skaitmeninės pertvarkos, teisingumo ir kovos su korupcija bei pinigų plovimu srityse. Geras valdymas yra vienas iš Vyriausybės ilgalaikės ekonominės vizijos ramsčių, o planu dedamos didelės pastangos siekiant išspręsti šios srities problemas. Plane taip pat daug dėmesio skiriama investicijoms į švietimą ir siūlomos atitinkamos priemonės švietimo sistemos trūkumams šalinti. Didelė planuojamų investicijų dalis skiriama žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai, taip įgyvendinant šaliai skirtas rekomendacijas dėl investicijų šiose srityse. Iš dalies sprendžiamos problemos, susijusios su agresyviu mokesčių planavimu, moksliniais tyrimais ir inovacijomis bei pensijų sistemos tvarumu;

               (21)tikimasi, kad įgyvendinant Maltos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą bus prisidedama prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Maltoje remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 53,8 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 25,5 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Maltai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jos atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

               (22)Malta dar nepateikė partnerystės sutarties ir kitų sanglaudos politikos programavimo dokumentų
                  19
               . Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Malta programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

               (23)be ekonominių ir socialinių problemų, į kurias atsižvelgta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane, Malta susiduria su papildomomis problemomis, susijusiomis su mokesčių sistemos ypatybėmis, kuriomis sudaromos palankios sąlygos agresyviam mokesčių planavimui. Kaip pripažinta 2022 m. euro zonai skirtoje rekomendacijoje, kova su agresyviu mokesčių planavimu tebėra labai svarbi siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą. Agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų ES teisės aktus. Siekdama kovoti su agresyvaus mokesčių planavimo praktika, Malta ėmėsi veiksmų, įgyvendindama anksčiau sutartas tarptautines ir Europos iniciatyvas ir savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane įsipareigodama atlikti nepriklausomą tyrimą dėl mokėjimų į kitas šalis ir iš jų (t. y. tarp Sąjungos gyventojų ir trečiųjų valstybių gyventojų), po kurio, atsižvelgiant į tyrimo išvadas, būtų parengti įgyvendinimo teisės aktai. Tačiau dėl to, kad Maltoje įsteigtos bendrovės vykdo palūkanų, autorinių atlyginimų ir dividendų mokėjimus į nulinių ir mažų mokesčių jurisdikcijos šalis (turima omenyje bet kuri jurisdikcija, kurios teisės aktais nustatytas pelno mokesčio tarifas yra mažesnis už mažiausią teisės aktais nustatytą ES pelno mokesčio tarifą, kuris yra 9 %), šie mokėjimai apskritai gali likti neapmokestinti tol, kol Maltoje bus nustatyti išskaičiuojamieji mokesčiai arba lygiavertės apsaugos priemonės, siekiant užtikrinti, kad tokie mokėjimai būtų tinkamai apmokestinti. Be to, dėl šalyje reziduojančių kitose šalyse įsteigusių įmonių vertinimo tvarkos ir toliau kyla dvigubo neapmokestinimo rizika tiek įmonėms, tiek fiziniams asmenims;

               (24)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

               (25)Malta atsilieka pagal Pastangų pasidalijimo reglamentą siekdama savo 2030 m. tikslo 19 %, palyginti su 2005 m. lygiu, sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kuriam netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS). Maltos įsipareigojimui iki 2050 m. užtikrinti neutralų poveikį klimatui reikės tvarių namų ūkių, įmonių ir valdžios sektoriaus investicijų. Didėjant ES klimato srities užmojams, orientuotiems į įperkamesnę, saugesnę ir tvaresnę energiją, ir atsižvelgiant į tai, kad atsinaujinantieji energijos ištekliai sudaro tik 8 % energijos rūšių derinio, reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų toliau išnaudojamas saulės ir vėjo potencialas, įskaitant plūdriųjų jėgainių energiją. Malta yra labai priklausoma nuo naftos (48 %) ir gamtinių dujų (44 %). 2020 m. gamtinės dujos buvo naudojamos 86 % Maltos elektros energijos gamybai. Nors šalis neimportuoja dujų ar naftos iš Rusijos
                  20
               , spartus energijos kainų kilimas pradėjo daryti poveikį Maltai. Malta ketina užtikrinti didesnį energijos tiekimo saugumą tiesdama antrą elektros energijos jungiamąją liniją. Mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro taip pat reikėtų atnaujinti elektros energijos perdavimo ir paskirstymo tinklus ir investuoti į elektros energijos kaupimą, kad būtų užtikrintas pastovus, lankstus ir greitas energijos tiekimas. Pastatų, visų pirma gyvenamųjų pastatų, energijos vartojimo efektyvumas, be kita ko, diegiant šilumos siurblius ir kitus ekologiškus sprendimus, padėtų sumažinti energijos poreikį. Kad Malta pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį bei energijos vartojimo efektyvumą. Be to, kelių transporto išmetamų teršalų kiekis nuolat didėja ir yra didžiausias šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms netaikoma ATLPS, šaltinis. Norint sumažinti eismo spūstis, reikėtų gerinti viešąjį transportą, diegti intelektines transporto sistemas ir investuoti į aplinką tausojančio judumo infrastruktūrą (pvz., šaligatvius ir dviračių juostas), kad būtų užtikrinta saugi alternatyva asmeniniams automobiliams;

               (26)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir atsisakant iškastinio kuro kai kuriuose sektoriuose atsiras didelių restruktūrizavimo išlaidų, Malta, įgyvendindama sanglaudos politiką, gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu, kad sumažintų socialinį ir ekonominį pertvarkos poveikį. Be to, kad pagerintų užimtumo galimybes ir sustiprintų socialinę sanglaudą, Malta gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

               (27)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. stabilumo programą, o jos nuomonė atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (28)atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis veiksmų rekomendacijai dėl euro zonos ekonominės politikos įgyvendinti. Maltos atveju tai konkrečiai atspindėta toliau išdėstytose 1, 2 ir 3 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Maltai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti, kad 2023 m. nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralią politikos kryptį, atsižvelgiant į nuolatinę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, labiausiai pažeidžiamiems dėl energijos kainų kilimo, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Būti pasirengus pakoreguoti dabartines išlaidas pagal kintančią padėtį. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitomis ES lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kurios tikslas – užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę.

               2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Pateikti 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentus, kad būtų galima baigti derybas su Komisija ir paskui pradėti juos įgyvendinti.

               3.Imtis veiksmų, kad būtų veiksmingai šalinamos mokesčių sistemos ypatybės, kurios gali palengvinti agresyvų mokesčių planavimą fiziniams asmenims ir tarptautinėms įmonėms, be kita ko, užtikrinant pakankamą į užsienį mokamų palūkanų, autorinių atlyginimų ir dividendų apmokestinimą ir iš dalies keičiant kitose šalyse įsteigusioms įmonėms taikomas taisykles.

               4.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro, spartinant atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrą, skatinant ir sudarant sąlygas investuoti į vėjo ir saulės energiją, įskaitant plūdriųjų jėgainių energiją, toliau atnaujinant Maltos elektros energijos perdavimo ir skirstymo tinklus ir kuriant paskatas elektros energijos kaupimui, kad būtų užtikrintas pastovus, lankstus ir greitas energijos tiekimas. Mažinti energijos poreikį didinant energijos vartojimo efektyvumą, ypač gyvenamuosiuose pastatuose. Mažinti kelių transporto išmetamų teršalų kiekį sprendžiant eismo spūsčių problemą kokybiškesnėmis viešojo transporto paslaugomis, intelektinėmis transporto sistemomis ir investicijomis į netaršaus judumo infrastruktūrą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas / Pirmininkė

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

                     (3)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo, OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (4)

                        2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga, OL L 71, 2022 3 4, p. 1.

                     (5)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Šioje rekomendacijoje pateikti fiskalinės politikos krypties ir jos sudedamųjų dalių įverčiai yra Komisijos įverčiai, pagrįsti prielaidomis, kuriomis grindžiama Komisijos 2022 m. pavasario prognozė. Komisijos vidutinio laikotarpio potencialaus augimo įverčiai neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų augimą, teigiamo poveikio.

                     (8)

                        Nefinansuojama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų dotacijomis.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „2023 m. fiskalinės politikos gairės“, Briuselis, 2022 3 2, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        2021 m. spalio 5 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Maltos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (ST 11941/2021 INIT; ST 11941/2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 620 final.

                     (12)

                        Duomenys rodo tų priemonių, kurių imtasi nuo 2021 m. rudens, metinių biudžeto išlaidų lygį, įskaitant einamąsias pajamas ir išlaidas, taip pat, kai aktualu, kapitalo išlaidų priemones.

                     (13)

                        Daroma prielaida, kad bendras iš Ukrainos į ES perkeltų asmenų skaičius iki 2022 m. pabaigos palaipsniui pasieks 6 mln., o jų geografinis pasiskirstymas apskaičiuojamas remiantis esamos diasporos dydžiu, santykiniu priimančiosios valstybės narės gyventojų skaičiumi ir faktiniu iš Ukrainos perkeltų asmenų pasiskirstymu visoje ES nuo 2022 m. kovo mėn. Biudžeto išlaidų vienam asmeniui įverčiai grindžiami Komisijos Jungtinio tyrimų centro „Euromod“ mikromodeliavimo modeliu, atsižvelgiant tiek į pinigų pervedimus, kuriuos gali gauti asmenys, tiek į išmokas natūra, pavyzdžiui, susijusias su švietimu ir sveikatos priežiūra.

                     (14)

                        2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Maltos stabilumo programos, OL C 304, 2021 7 29, p. 83.

                     (15)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (16)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,0 procentinio punkto BVP neutralų poveikį.

                     (17)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (18)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

                     (19)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės. OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

                     (20)

                        Eurostatas (2020), Rusijos importo dalis, palyginti su visu gamtinių dujų, žalios naftos ir akmens anglių importu. Kalbant apie ES 27 vidurkį, visas importas grindžiamas importu iš ES 27 nepriklausančių šalių. Maltos atveju visas importas apima ES vidaus prekybą. Žaliai naftai nepriskiriami rafinuoti naftos produktai.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 622 final

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2022 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Lenkijos konvergencijos programos
            {SWD(2022) 622 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2022 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Lenkijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2415, kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Priemonė prisideda prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kartu didindama valstybių narių ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Ji taip pat padeda stiprinti tvarią viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. 2022 m. birželio [XX] d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 2 dalies, [atnaujintas] pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas galutinis didžiausias įnašas;

               (2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011
                  2
                taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Lenkija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

               (3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos, kurias buvo galima matyti jau 2021 m., itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva, pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą. Lenkijai siekiant skubiai patenkinti iš Ukrainos bėgančių asmenų priėmimo ir integracijos poreikius, pagal sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje iniciatyvą (CARE) ir pasinaudojant papildomu išankstiniu finansavimu pagal Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU) suteikiama išskirtinė parama;

               (4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pateiktas per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus, arba didelę jų dalį. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

               (5)nuo 2020 m. kovo mėn. taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga
                  3
               . 2021 m. kovo 3 d. komunikate
                  4
                Komisija taip pat išdėstė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą pratęsti 2023 m. būtų pagrįsta dėl didesnio neapibrėžtumo ir didelės neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikos karo Europoje aplinkybėmis, dėl precedento neturinčių energijos kainų šuolių ir tolesnių tiekimo grandinės sutrikimų;

               (6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. konvergencijos programos pateikto požiūrio, fiskalinės politikos kryptį šiuo metu geriausia vertinti kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės negrąžintina parama (dotacijomis) ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytį, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu
                  5
               . Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų
                  6
                pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

               (7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą
                  7
                ir jame pateikė plataus pobūdžio 2023 m. fiskalinės politikos gairių, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pažymėjo, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas; tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija valstybes nares paragino atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

               (8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į šiuos aspektus, fiskalinis atsakas turi būti didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir išlaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų šuolio poveikį ir padėti apriboti antrinio poveikio infliacinį spaudimą tikslinėmis ir laikinomis priemonėmis; fiskalinė politika turi likti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie greitai kintančių aplinkybių, ir skirtis konkrečiose šalyse priklausomai nuo jų fiskalinės ir ekonominės padėties, įskaitant krizės poveikį joms ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą į jas;

               (9)laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnyje nustatyto termino, 2022 m. balandžio 29 d. Lenkija pateikė 2022 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, o 2022 m. balandžio 28 d. – 2022 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Lenkijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

               (10)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Lenkijos ataskaitą
                  8
               . Joje įvertinta Lenkijos pažanga, padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Be to, joje įvertinta pažanga, Lenkijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

               (11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptarta Lenkijos biudžeto būklė, nes planuojama, kad šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Laikydamasi 2022 m. kovo 2 d. komunikato, 2022 m. pavasarį Komisija nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų ir 2022 m. rudenį iš naujo įvertins pasiūlymo pradėti perviršinio deficito procedūras tikslingumą;

               (12)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Lenkijai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji Lenkijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Lenkijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 6,9 % BVP 2020 m. iki 1,9 % 2021 m. Lenkijos fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažėjo nuo 4,5 % BVP 2020 m. iki 2,7 % 2021 m. Priemonės, kurių Lenkija ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., yra laikinos arba joms yra kompensacinių priemonių; Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, valdžios sektoriaus skola 2021 m. siekė 53,8 % BVP;

               (13)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra realistiškas. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 3,8 %, o 2023 m. – 3,2 %. Tuo tarpu Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realiojo BVP augimas bus mažesnis – 3,7 % 2022 m. ir 3,0 % 2023 m., daugiausia dėl didesnės prognozuojamos infliacijos, kuri darys neigiamą poveikį privačiam vartojimui ir investicijoms, ir mažesnio grynojo eksporto indėlio. 2022 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja, kad 2022 m. nominalusis deficitas padidės iki 4,3 % BVP, o 2023 m. sumažės iki 3,7 %. 2022 m. padidėjimas daugiausia susijęs su didelėmis pagalbos iš Ukrainos perkeltiems asmenims išlaidomis, priemonėmis, susijusiomis su didelėmis energijos kainomis, ir esmine mokesčių reforma (Lenkijos susitarimu dėl mokesčių). Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis su BVP 2022 m. sumažės iki 52,1 %, o 2023 m. – iki 51,5 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas atitinkamai sudarys 4,0 % ir 4,4 % BVP. 2022 m. jis yra mažesnis nei 2022 m. konvergencijos programoje prognozuotas deficitas, daugiausia dėl didesnio prognozuojamo nominaliojo BVP. 2023 m. numatomas deficitas yra didesnis nei konvergencijos programoje, daugiausia dėl mažesnių pajamų ir numatomo pagalbos iš Ukrainos perkeltiesiems asmenims išlaidų padidėjimo. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 50,8 % 2022 m. ir 49,8 % 2023 m. Skirtumą lemia didesnė prognozuojama infliacija ir skirtingos prielaidos dėl atsargų ir srautų koregavimo 2023 m.

               Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 3,4 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Lenkijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (14)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino priemones, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, taigi numatoma, kad laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažės nuo 2,7 % BVP 2021 m. iki 0,0 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį daro priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ekonominiu ir socialiniu energijos kainų kilimo poveikiu; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad jos sudaro 1,0 % BVP 2022 m., o 2023 m. jos palaipsniui turėtų būti nutrauktos
                  9
               . Šias priemones daugiausia sudaro netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimas ir socialiniai pervedimai skurdesniems namų ūkiams. Paskelbta, kad šios priemonės yra laikinos. Vis dėlto, jei energijos kainos aukštos liks ir 2023 m., kai kurių iš šių priemonių galiojimas galėtų būti tęsiamas. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma visuotinai mažinami PVM / akcizo mokesčiai, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitą taip pat veikia išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims, kurios pagal Komisijos 2022 m. pavasario prognozę turėtų sudaryti 0,6 % BVP 2022 m. ir 0,8 % BVP 2023 m.
                  10
               ;

               (15)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Lenkijai
                  11
                2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji Lenkijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu ir tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

               (16)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Lenkijos 2022 m. konvergencijos programoje pateikta informacija numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (-3,4 % BVP) išliks remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba
                  12
               . Lenkija planuoja remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 0,1 procentinio punkto BVP
                  13
               . Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto
                  14
               . Todėl Lenkija planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 2,7 procentinio punkto. Šis didelis skatinamasis poveikis apima papildomą poveikį tų priemonių, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų padidėjimo poveikį (1,0 % BVP), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,6 % BVP); prie grynųjų einamųjų išlaidų augimo taip pat turėtų prisidėti (0,1 % BVP) nauja mažų vaikų priežiūros pašalpa (šeimos priežiūros kapitalas). Kalbant apie pajamas, prognozuojama, kad gyventojų pajamų mokesčio sumažinimas pagal Lenkijos susitarimą dėl mokesčių (0,7 % BVP) ir įmonių pelno mokesčio sumažinimas (0,1 % BVP) taip pat prisidės prie skatinamosios fiskalinės politikos. Prognozuojama, kad didesnis vartotojų kainų padidėjimas, palyginti su BVP defliatoriumi, turės įtakos 2022 m. nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų skatinamajam poveikiui, nes padidins valdžios sektoriaus prekių ir paslaugų vartojimo išlaidas;

               (17)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus +1,7 % BVP
                  15
               . Numatoma, kad Lenkija 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai turėtų padidėti 0,1 procentinio punkto, palyginti su 2022 m. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto
                  16
               . Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,4 procentinio punkto. Čia įtrauktas poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į pakilusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas (0,9 % BVP) ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo papildomos išlaidos (0,2 % BVP);

               (18)2022 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 3,1 % BVP 2024 m. ir iki 2,5 % iki 2025 m. Taigi, planuojama, kad iki 2025 m. valdžios sektoriaus deficitas nebesieks 3 % BVP. Tačiau nepateikta jokios informacijos apie numatomas pagrindines konsolidavimo priemones. Programoje numatyta, kad iki 2025 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP turėtų sumažėti: konkrečiai 2024 m. – iki 51,0 %, o 2025 m. dar labiau iki 49,7 %. Remiantis Komisijos analize, skolos tvarumo rizika vidutiniu laikotarpiu atrodo vidutinė;

               (19)vykdoma biudžeto sistemos reforma, kai ji bus visiškai įgyvendinta, turėtų padidinti išlaidų veiksmingumą, nes bus pašalinti ilgalaikiai biudžeto proceso trūkumai, kaip antai: sudėtinga ir pasenusi biudžeto klasifikacija; neoptimalus informacijos registravimas; tikro vidutinės trukmės planavimo trūkumas ir tiesioginio išlaidų peržiūrų poveikio biudžeto procesui nebuvimas. Ilguoju laikotarpiu Lenkijos viešieji finansai patirs išlaidų didinimo spaudimą, visų pirma dėl visuomenės senėjimo. Šie veiksniai didina poreikį priimti naujas priemones siekiant stiprinti išlaidų valdymą, įskaitant reguliarų veiksmingumo ir efektyvumo vertinimą. Tačiau pandemijos metu didžioji dalis išlaidų, susijusių su COVID-19 priemonėmis, buvo nukreipta per specialų plėtros banko valdomą fondą ir į biudžetą neįtrauktą finansinę priemonę. Nors tai suteikė valdžios institucijoms daugiau lankstumo valdant su krize susijusias išlaidas ir leido išvengti konstitucinio centrinės valdžios skolos lygio pažeidimo, tai taip pat apribojo parlamentinę išlaidų kontrolę ir galimybę visuomenei laiku gauti informaciją apie viešąsias išlaidas;

               (20)Lenkija yra viena iš sparčiausiai senėjančių ES šalių ir ilgalaikės demografinės tendencijos darys poveikį pensijų sistemai. Dabartinė fiksuotomis įmokomis grindžiama pensijų sistema užtikrina sistemos finansinę pusiausvyrą, tačiau joje neatsižvelgiama į būsimų išmokų adekvatumą. Tačiau numatoma, kad dėl mažo faktinio pensinio amžiaus, ilgėjančios gyvenimo trukmės ir kai kurių kitų sistemos ypatybių būsimos pensijų išmokos labai sumažės, palyginti su galutiniu darbo užmokesčiu. Tai reikštų, kad didelei daliai pensininkų grėstų skurdas. Komisijos analizė rodo, kad vien tam, kad išlaikytų dabartinį išmokų lygį, Lenkija iki 2070 m. turėtų išleisti papildomus 6,7 % savo BVP. Pagrindiniai Lenkijos pensijų sistemos iššūkiai yra susiję su mažu faktiniu pensiniu amžiumi ir specialiu pensijų režimu (taikomu, pvz., ūkininkams, statutiniams valstybės tarnautojams), kuris brangiai kainuoja ir yra palankus jo nariams, palyginti su bendrąja sistema;

               (21)2021 m. gruodžio 15 d. Lenkija pateikė sanglaudos politikos programavimo dokumentus
                  17
               . Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Lenkija programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai būtina sąlyga siekiant padidinti iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumą ir kuo labiau padidinti jos pridėtinę vertę, kartu skatinant šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų koordinavimą, papildomumą ir suderinamumą. Sėkmingas sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

               (22)nedarbo lygis Lenkijoje pasiekė žemiausią visų laikų lygį, tačiau kai kurių grupių dalyvavimas darbo rinkoje tebėra ribotas. Jaunesnių nei trejų metų vaikų, kuriems teikiamos oficialios vaikų priežiūros paslaugos, skaičius išlieka vienas mažiausių ES, o dėl ribotų galimybių pasinaudoti vaikų priežiūros įstaigų paslaugomis užkertamas kelias moterims patekti į darbo rinką. Be to, dėl nepakankamai remiamos ilgalaikės priežiūros ir mažesnio pensinio amžiaus rinka netenka darbo jėgos. Darbo rinkos skirtumai taip pat egzistuoja neįgaliųjų, vyresnio amžiaus žmonių ir žemos kvalifikacijos asmenų atveju – jų užimtumo lygis yra žemesnis už atitinkamus ES vidurkius. Nors pastaraisiais metais netipinių darbo sutarčių skaičius nuolat mažėjo, įdarbinimas pagal laikinas sutartis ir savarankiškas darbas mokant mažas socialines įmokas ir toliau daro poveikį jauniems ir žemos kvalifikacijos darbuotojams, todėl didėja jų būsimų pensijų nepakankamumo rizika;

               (23)Lenkijos švietimo ir mokymo sistemoje išlieka problemų, susijusių su kokybe ir įtraukumu. Šias problemas dar labiau paaštrino pandemija, kurios metu ilgus laikotarpius buvo mokomasi nuotoliniu būdu. Mokytojams, mokiniams ir plačiajai visuomenei trūksta skaitmeninių įgūdžių. Be to, tebėra nepakankamos mokyklų ir vaikų turinčių namų ūkių galimybės naudotis IRT įranga ir ryšiu. Nepakankama mokytojų formaliojo švietimo kokybė. Be to, gana maži, palyginti su EBPO šalimis, mokytojų atlyginimai. Tai daro poveikį šios profesijos finansiniam patrauklumui, kuris, kaip ir nepakankamos profesinio tobulėjimo galimybės, prisideda prie didelio darbuotojų trūkumo. Didelis iš Ukrainos perkeltų asmenų srautas reikalauja didelių pastangų, kad būtų imtasi tinkamų švietimo ir mokymo srities priemonių. Kaip rodo sunkumai, su kuriais susiduria darbdaviai, norėdami užpildyti laisvas darbo vietas, darbo jėgos trūkumą lemia didelė gebėjimų ir darbo rinkos poreikių neatitiktis;

               (24)bendros išlaidos sveikatos priežiūrai, palyginti su BVP, tebėra nedidelės – 2019 m. jos sudarė tik 6,5 %, palyginti su 9,9 % ES vidurkiu. Lenkijos sveikatos priežiūros sistemoje pernelyg kliaujamasi priežiūra ligoninėse, kurios būdinga prastėjanti finansinė padėtis, nepakankami kokybės vertinimai ir valdymo trūkumai. Nepakankamai naudojamasi pirminės ir ambulatorinės priežiūros paslaugomis. Ribotas medicinos profesijų patrauklumas prisideda prie darbuotojų trūkumo. Gydytojų ir slaugytojų skaičius 1000 gyventojų (atitinkamai 2,4 ir 5,1) yra vienas mažiausių iš ES valstybių narių. Pirminės sveikatos priežiūros sistemoje trūksta darbuotojų, o jos tarnybos yra perkrautos. Jos potencialas tebėra neišnaudotas, todėl pernelyg apsunkinama aukštesnio lygio priežiūra. Nors e. sveikatos paslaugos padeda spręsti kai kurias problemas, kylančias sveikatos priežiūros sistemoje, jos plėtra iki šiol buvo ribota;

               (25)didelė dalis socialinių išlaidų skiriama neatsižvelgiant į skirtingą pajamų lygį, todėl esama galimybių didinti jų tikslingumą. Kai kurios socialinės išlaidos (pavyzdžiui, kasmet pensininkams mokama papildoma vienkartinė išmoka) nėra tikslinės ir grindžiamos materialine padėtimi. Be to, socialinės išmokos asmenims, dirbantiems pagal civilinės teisės sutartis, yra ribotos ir tai didina šios grupės pažeidžiamumą. Nors gyventojų, kuriems gresia skurdas, dalis toliau mažėjo nuo 21 % 2016 m. iki 17 % 2020 m., problemų lieka. Visų pirma didesnę skurdo riziką patirs kai kurie vyresnio amžiaus žmonės, visų pirma moterys, kurių trumpesnis stažas lemia mažesnes būsimas pensijų išmokas. Tikslingesnis išmokų paskirstymas, pavyzdžiui, dažniau taikant materialinę padėtį grindžiamą metodą, padėtų veiksmingiau naudoti viešuosius išteklius kovoti su skurdu ir remti tuos, kuriems pagalbos reikia labiausiai;

               (26)kad užtikrintų ilgalaikį tvarų ekonomikos augimą ir konkurencingumą, Lenkija vis labiau pasikliaus mokslu ir inovacijomis. Tačiau, nepaisant tam tikros pažangos, Lenkija atsilieka inovacijų diegimo srityje. Bendros išlaidos MTP yra nedidelės – 1,39 % BVP. Bendrijos inovacijų tyrimo duomenimis, verslo MTP išlaidos 2020 m. išlieka gerokai mažesnės už ES vidurkį (0,87 %), o novatoriškų įmonių dalis tebėra nedidelė. 2021 m. Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinėje Lenkija užima ketvirtą vietą nuo galo ir yra priskirta paskutinei augančių novatorių kategorijai. Didėjantis dabartinių paramos moksliniams tyrimams priemonių susiskaidymas kenkia mokslo ir įmonių bendradarbiavimui, o tai yra pagrindinė kliūtis inovacijoms stiprinti. Be to, prasti vadovavimo įgūdžiai ir menkas technologijų diegimas įmonėse lemia didelį MVĮ ir didelių įmonių našumo skirtumų, o tai riboja inovacijas ir našumo augimą;

               (27)Lenkija atsilieka skaitmeninimo srityje. Visų pirma žemas skaitmeninių įgūdžių lygis trukdo įmonėms investuoti į pažangius skaitmeninius sprendimus ir kilti vertės grandinėje, o tai taip pat prisideda prie darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo. Skaitmeninės infrastruktūros srityje, nors fiksuotasis plačiajuostis ryšys plačiau diegiamas, išlieka didelių su 5G plėtra susijusių iššūkių. Visų pirma tik 34 % namų ūkių 2021 m. turėjo galimybę naudotis 5G technologija, t. y. mažiau nei 65 % ES vidurkis, o 5G parengties lygis nepasistūmėjo į priekį, nes dar nepaskirtas suderintas radijo spektras 5G diegimui. Galiausiai platesnis skaitmeninių technologijų naudojimas viešojo administravimo srityje galėtų pagerinti valstybės paslaugų teikimą ir padėti sumažinti nereikalingą reguliavimo ir administracinę naštą;

               (28)stabili ir nuspėjama verslo aplinka ir palanki investicijų aplinka yra svarbi tiek ekonomikos atsigavimui po pandemijos, tiek užtikrinti tvarų ekonomikos augimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Šiuo atžvilgiu esminiai elementai yra teisingumo sistemos nepriklausomumas, veiksmingumas ir kokybė. Kaip matyti iš kelių Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų, Lenkijoje pablogėjo su teisine valstybe susijusi padėtis ir didelį susirūpinimą tebekelia teismų nepriklausomumo klausimas. Be to, 2021 m. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Lenkiją dėl kai kurių Lenkijos Konstitucinio Teismo sprendimų, kuriais visų pirma buvo ginčijama ES teisės viršenybė, keliant pavojų Lenkijos ir Sąjungos teisinės tvarkos veikimui;

               (29)tvirta ir stabili reglamentavimo aplinka yra tvaraus ekonomikos augimo ir privačiųjų investicijų pagrindas. Tačiau investavimo aplinkai ir toliau trukdo nenuspėjama ir apsunkinanti reglamentavimo aplinka. Dažni pagrindinių teisės aktų keitimai didina įmonių netikrumą ir reikalavimų laikymosi išlaidas, daugiausia dėl to, kad teisėkūros procese nepakankamai konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais. Privačiojo sektoriaus investicijos, išreikštos BVP procentine dalimi, nuo 2016 m. mažėjo ir 2020 m. buvo nedidelės – 18,5 %, t. y. gerokai mažesnės už visos ES ir kitų regionų vidurkį. Tai gali dar labiau apriboti našumo augimą ir pakenkti Lenkijos gebėjimui ilguoju laikotarpiu palaikyti ekonomikos augimą, ypač atsižvelgiant į tai, kad didėjančios vienetui tenkančios darbo sąnaudos daro neigiamą poveikį sąnaudų konkurencingumui;

               (30)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

               (31)Lenkijos energijos rūšių derinys tebėra labai priklausomas nuo iškastinio kuro – 2020 m. iškastinis kuras sudarė 86 % jos suvartojamos energijos, o vien anglys sudarė 40 % šio kuro. Gamtinės dujos sudaro 17 % energijos rūšių derinio, o nafta – 28,9 % ir jos dalis pastaraisiais metais didėjo. Lenkijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tempas yra lėtas. Iki 2020 m. bendras išmetamų ŠESD kiekis Lenkijos ekonomikoje sumažėjo tik 8 %, palyginti su 2005 m.
                  18
               . . Šalies taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas yra 54 % didesnis už ES vidurkį. Siekiant paspartinti išmetamo ŠESD kiekio mažinimą visoje ekonomikoje, būtina persvarstyti platesnio užmojo energetikos politiką ir imtis tikslinių veiksmų sektoriuose, kuriems netaikoma ATLPS. Lenkija pagamina apie 80 % joje sunaudojamų anglių, tačiau jos priklausomybė nuo Rusijos (apskaičiuota kaip importo iš Rusijos dalis, palyginti su visu anglių importu) padidėjo ir 2020 m. pasiekė 74 %, palyginti su 54 % ES vidurkiu. Kalbant apie naftą, beveik visą reikalingą naftą Lenkija gauna iš užsienio tiekėjų, o importas iš Rusijos sudaro 72 % viso užsienio tiekimo, palyginti su 26 % ES vidurkiu. Lenkijos priklausomybė nuo Rusijos nuo gamtinių dujų siekia 55 %, palyginti su 44 % ES vidurkiu
                  19
               . Tikimasi, kad Lenkijoje ir kaimyninėse šalyse vykdomi ir planuojami infrastruktūros projektai (įskaitant nuo 2022 m. gegužės 1 d. veikiančią GIPL jungiamąją liniją su Lietuva) kartu su atitinkamomis tiekimo sutartimis iš esmės pakeis Lenkijos priklausomybę nuo Rusijos dujų. Rekomenduojama, kad su dujomis susijusios naujos investicijos į infrastruktūrą ir tinklą, kai įmanoma, būtų parengtos atsižvelgiant į ateities iššūkius, kad būtų išvengta anglies dioksido susaistymo ir neišnaudojamo turto, taip pat siekiant užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro. Lenkijos ilgalaikė dujų tiekimo sutartis su Rusijos bendrove „Gazprom“ baigia galioti 2022 m. pabaigoje ir Lenkija neketina jos atnaujinti. Tiesioginį „Gazprom“ dujų tiekimo sustabdymo nuo 2022 m. balandžio mėn. poveikį Lenkijos energetiniam saugumui labai švelnina galimybės naudotis alternatyviais tiekimo šaltiniais ES ir už jos ribų. Tačiau dėl sustabdymo reikia paspartinti vykdomus ir planuojamus tiekimo įvairinimo projektus, taip pat geriau koordinuoti tolesnius veiksmus ES;

               (32)siekiant sumažinti Lenkijos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo ir sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, labai svarbu sparčiau diegti naujus atsinaujinančiosios energijos gamybos pajėgumus. Dabartiniai pagal nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus parengti atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslai nėra pakankamai plataus užmojo. Tačiau esama svarbių reguliavimo, procedūrinių ir administracinių kliūčių, kurios riboja atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų diegimą ir stabdo atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimą į tinklą. Tai, be kita ko, ribojamosios energetikos kooperatyvams taikomos taisyklės, ribojamosios taisyklės dėl sausumos vėjo jėgainių plėtros ir ilgos leidimų išdavimo procedūros, mokesčių taisyklių sudėtingumas ir nestabilumas arba ilgos prijungimo prie tinklo procedūros. Infrastruktūros kliūtys, pvz., nepakankamas skirstomojo tinklo pajėgumas, taip pat lėtina atsinaujinančiųjų energijos išteklių integraciją ir turėtų būti šalinamos tinkamomis paskatomis. Be to, komunikate „REPowerEU“ nurodyta, kad tvarios biometano gamybos didinimas padės palaipsniui panaikinti ES priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro. Šiomis aplinkybėmis Lenkija turi galimybių išnaudoti neišnaudotą biometano, atitinkančio atitinkamus tvarumo kriterijus, potencialą, įgyvendindama tinkamą tvarios biometano rinkos sukūrimo strategiją ir pateikdama konkrečius pasiūlymus dėl jos struktūros. Tvarus biometanas visų pirma gali būti naudojamas bendrai šilumos ir elektros energijos gamybai ir atsinaujinančiųjų išteklių vandenilio gamybai, o tai galėtų padėti sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro sektoriuose, kuriuose mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro yra sunku. Lenkijos nacionalinė renovacijos schema yra svarbi iniciatyva, kuria siekiama pakeisti orą teršiančius katilus ir pagerinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą. Tačiau ji galėtų būti dar labiau supaprastinta ir labiau orientuota į mažas pajamas gaunančius namų ūkius ir prasčiausio energinio naudingumo pastatus. Be to, dar yra galimybių geriau planuoti subsidijas šilumos šaltinių pakeitimui, kad būtų išvengta dujų susaistymo ir teikiama daugiau paskatų esminėms energinėms renovacijoms ir šilumos siurblių diegimui, atsižvelgiant į strategijos „Renovacijos banga“ ir komunikato „REPowerEU“ tikslus. Didelis energijos vartojimo efektyvumo didinimo sąnaudų taupymo potencialas suteikia galimybę naudoti grąžintinas finansines priemones, kurias būtų galima panaudoti siekiant padidinti gyvenamųjų, viešųjų ir komercinių pastatų renovacijos mastą. Tai dar labiau pagerintų oro kokybę, paspartintų energijos taupymą ir sumažintų iškastinio kuro poreikį šildymui. Kad Lenkija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir energijos vartojimo efektyvumą;

               (33)transporto sektorius yra antras po energijos gamybos taršiausias sektorius, kuriam tenka apie 70 % viso suvartojamo naftos kiekio. Kelių transportui tenka didžioji sektoriaus išmetamųjų teršalų dalis. Todėl itin svarbu imtis spartesnių judumo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo veiksmų. Šiuo atžvilgiu būtų naudinga skatinti kolektyvinį, mažai anglies dioksido išmetantį ir aktyvų judumą. Viešojo transporto patrauklumo ir prieinamumo didinimas, be kita ko, kaimo vietovėse, ir geresnis priemiesčių susisiekimas su aglomeracijų centrais padėtų sumažinti oro taršą, spręsti atskirties problemą ir pagerinti gyvenimo kokybę. 2020 m. netaršių automobilių dalis tarp visų registruojamų naujų automobilių buvo 0,8 %, t. y. gerokai mažiau nei 5,3 % ES vidurkis. Reikėtų apsvarstyti, kaip paskatinti elektromobilių pirkimą ir paremti dideles investicijas į įkrovimo infrastruktūrą.

               (34)Lenkijos nacionalinės energetikos strategijos tikslus reikia padidinti atsižvelgiant į platesnio užmojo 2030 m. ES klimato srities tikslą. Tvirta, stabili ir atnaujinta strateginė programa yra labai svarbi siekiant nukreipti ir skatinti viešąsias ir privačiąsias investicijas į žaliąją pertvarką. Lenkija turėtų apsvarstyti galimybę padidinti užmojus siekiant suteikti tikrumo investuotojams ir padidinti verslo aplinkos nuspėjamumą, kartu spartinant energetikos pertvarką pagal komunikatą „REPowerEU“;

               (35)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Lenkija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Lenkija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

               (36)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė
                  20
                atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Lenkijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

               1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę. Didinti viešųjų išlaidų veiksmingumą, be kita ko, tęsiant biudžeto proceso reformą. Užtikrinti būsimų pensijų išmokų adekvatumą ir pensijų sistemos tvarumą imantis priemonių faktiniam pensiniam amžiui didinti ir pertvarkant lengvatines pensijų sistemas.

               2.Kuo greičiau baigti derybas su Komisija dėl 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentų, kad būtų galima pradėti juos įgyvendinti.

               3.Didinti dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, gerinant galimybes naudotis vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugomis, ir pašalinti likusias kliūtis sudaryti pastovesnes darbo sutartis. Skatinti kokybišką švietimą ir darbo rinkai aktualius įgūdžius, visų pirma pasitelkiant suaugusiųjų švietimą ir įgūdžius ir gerinant skaitmeninius įgūdžius. Tikslingiau skirstyti socialines išmokas ir užtikrinti galimybes gauti jas tiems, kam jų reikia.

               4.Didinti sveikatos sistemos atsparumą, prieinamumą ir veiksmingumą, be kita ko, suteikiant pakankamai išteklių apversti sveikatos priežiūros piramidę ir paspartinti e. sveikatos paslaugų diegimą. Didinti ekonomikos inovacinį pajėgumą, be kita ko, remiant mokslo tiriamąsias institucijas ir jų glaudesnį bendradarbiavimą su verslu. Stiprinti tolesnį įmonių ir viešojo administravimo skaitmeninimą, be kita ko, plėtojant infrastruktūrą.

               5.Gerinti investavimo aplinką, visų pirma užtikrinant teismų nepriklausomumą. Užtikrinti veiksmingas viešas konsultacijas ir socialinių partnerių dalyvavimą politikos formavimo procese.

               6.Sumažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro pašalinant reguliavimo, administracines ir infrastruktūros kliūtis, kad būtų paspartintas leidimų išdavimas ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas. Reformuoti pastatų renovacijos politiką ir paramos sistemas, siekiant skatinti didesnį energijos vartojimo efektyvumą, energijos taupymą ir spartesnį iškastinio kuro atsisakymą šildymo sektoriuje bei spartesnį šilumos siurblių diegimą. Spartinti perėjimą prie viešojo transporto bei aktyvaus judumo ir elektra varomų transporto priemonių naudojimą, teikiant paskatas ir investuojant į įkrovimo infrastruktūrą. Gerinti ilgalaikį ir vidutinės trukmės strateginį žaliosios pertvarkos planavimą atnaujinant nacionalinę energetikos politiką pagal Europos žaliojo kurso tikslus ir komunikatą „REPowerEU“, siekiant suteikti tikrumo verslo bendruomenei ir veiksmingai naudoti finansavimą siekiant paspartinti investicijas į švarią energiją.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo, OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (5)

                        Šioje rekomendacijoje pateikiami fiskalinės politikos krypties ir jos komponentų įverčiai yra Komisijos įverčiai, grindžiami prielaidomis, kuriomis pagrįsta Komisijos 2022 m. pavasario prognozė. Komisijos vidutinio laikotarpio potencialaus augimo įverčiai neapima teigiamo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų ekonomikos augimą, poveikio.

                     (6)

                        Nefinansuojamų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis.

                     (7)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „2023 m. fiskalinės politikos gairės“, Briuselis, 2022 3 2, COM(2022) 85 final.

                     (8)

                        SWD(2022) 622 final.

                     (9)

                        Šie skaičiai rodo tų priemonių, kurių imtasi nuo 2021 m. rudens, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

                     (10)

                        Daroma prielaida, kad iki 2022 m. pabaigos bendras iš Ukrainos į ES perkeltų asmenų skaičius palaipsniui pasieks 6 milijonus, o jų geografinis pasiskirstymas apskaičiuotas remiantis esamos diasporos dydžiu, santykiniu priimančiosios valstybės narės gyventojų skaičiumi ir faktiniu iš Ukrainos perkeltų asmenų pasiskirstymu ES 2022 m. kovo mėn. Biudžeto išlaidų vienam asmeniui įverčiai yra grindžiami Komisijos Jungtinio tyrimų centro parengtu mikromodeliavimo modeliu „Euromod“ ir apskaičiuoti atsižvelgiant tiek į piniginius pervedimus, į kuriuos asmenys gali turėti teisę, tiek į išmokas natūra, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros srityse.

                     (11)

                        2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Lenkijos konvergencijos programos, OL C 304, 2021 7 29, p. 98.

                     (12)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (13)

                        Tai Komisijos prognozės. Komisija dar neįvertino Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano.

                     (14)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos, įskaitant pervedimus Lenkijos plėtros bankui (BGK), turės 0,4 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

                     (15)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (16)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

                     (17)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės. OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

                     (18)

                        Klimato politikos veiksmų pažangos ataskaita (2021 m.)

                     (19)

                        Eurostato duomenys (2020 m.), gamtinių dujų, žalios naftos ir akmens anglių importo iš Rusijos dalis, palyginti su bendru atitinkamu importu. Apskaičiuojant bendrą ES 27 valstybių narių importą remiamasi importo iš ne ES 27 šalių duomenimis. Lenkijos atveju bendras importas apima ES vidaus prekybą. Žalia nafta neapima perdirbtų naftos produktų.

                     (20)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.