               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 503 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Čekijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Čekijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Čekijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Čekijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Čekijos ataskaita
                  6
               . Joje įvertinta Čekijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Čekijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Čekijoje nėra makroekonominio disbalanso;

               (3)2017 m. balandžio 25 d. Čekija pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą, o 2017 m. balandžio 28 d. – 2017 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  7
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  8
               ;

               (5)šiuo metu Čekijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2017 m. konvergencijos programoje 2016–2020 m. Vyriausybė planuoja nominaliojo biudžeto perteklių. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, t. y. 1,0 % BVP struktūrinio deficito, ir toliau bus laikomasi su atsarga visą programos laikotarpį. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai mažės ir 2020 m. sieks 32,7 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Nors rizika siekiant biudžeto tikslų, atrodo, iš esmės subalansuota, 2016 m. smarkiai sumažėjusios viešosios investicijos, susijusios su naujo ES lėšų ciklo pradžia, galėtų reikšti didesnį, nei tikėtasi, viešųjų investicijų atsigavimą 2017 m. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas 2017 m. sumažės iki 0 % BVP, o 2018 m. iki −0,2 % BVP, taigi toliau viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Apskritai Taryba mano, kad 2017 ir 2018 m. Čekija turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas;

               (6)ir toliau matyti, kad ilguoju laikotarpiu Čekijos fiskaliniam tvarumui kyla vidutinė rizika. Ją visų pirma lemia prognozuojamas su visuomenės senėjimu susijusių viešųjų išlaidų poveikis, daugiausia sveikatos priežiūros ir pensijų srityse. Numatomas ilgalaikis išlaidų didinimas sveikatos priežiūrai kelia susirūpinimą tiek dėl sveikatos priežiūros sistemos valdymo, tiek dėl išlaidų efektyvumo, nes ji labai priklauso nuo brangesnės stacionariosios sveikatos priežiūros. Kai kurių priemonių įgyvendinimo etapai šiuo metu yra skirtingi, tačiau apčiuopiamų rezultatų dar nėra. Jeigu bus įgyvendintos neseniai priimtos arba planuojamos priemonės, skirtos pensijų sistemai iš dalies keisti, ilguoju laikotarpiu viešųjų finansų būklė gali pablogėti. Visų pirma, Parlamentas priėmė teisės aktus, kuriais Vyriausybei suteikiami įgaliojimai lanksčiau koreguoti pensijų indeksavimo mechanizmą. Parlamentas taip pat svarsto pasiūlymus įstatymu nustatyti 65 m. pensinio amžiaus ribą ir reguliarios pensinio amžiaus peržiūros mechanizmą. Be to, dabar svarstomi ir kiti pakeitimai, pavyzdžiui, palankesnė pensijų indeksavimo formulė ir pagal vaikų skaičių diferencijuoti socialinio draudimo įmokų tarifai;

               (7)2017 m. sausio mėn. Parlamentas priėmė Fiskalinės atsakomybės įstatymą, kurio tikslas – pašalinti pagrindinius Čekijos fiskalinės sistemos trūkumus, nes ji neseniai buvo įvertinta kaip viena iš silpniausių ES. Tačiau dar nepaskirta taisyklių įgyvendinimą prižiūrėsianti nepriklausoma fiskalinė taryba. Be to, siekiant veiksmingesnės ir stabilesnės fiskalinės sistemos bus labai svarbu įgyvendinti naujas priemones;

               (8)Čekijai kyla problemų užtikrinant korupcijos prevenciją ir mažinant viešųjų pirkimų neefektyvumą. Nors keletas Vyriausybės kovos su korupcija programos priemonių buvo įgyvendinta ir laukiama kitų reformų, praktiškai už korupciją asmenys baudžiamojon atsakomybėn nėra sistemingai patraukiami. Apskritai Čekijos viešuosiuose pirkimuose vis dar nepakanka konkurencijos – tą rodo didelis vieno pasiūlymo konkurso procedūrų ir tiesioginio sutarčių skyrimo, ypač IT sektoriuje, skaičius. Tai, kad nepakankamai remiamas mokymas ir trūksta bendrų pirkimo struktūrų bei kompetencijos centrų, mažina viešųjų pirkimų specializaciją ir tampa sunkiau atrinkti ekonomiškai naudingus pasiūlymus. Tą rodo ir labai mažai kaip sutarties skyrimo kriterijus naudojama kokybė. Vis dar kyla didelių sunkumų pereinant prie e. viešųjų pirkimų. Vienas iš uždavinių – tobulinti valstybinės e. viešųjų pirkimų platformos nacionalinę elektroninę priemonę ir patikslinti teisinę sistemą dėl privačių paslaugų teikėjų, kurie jau vykdo veiklą Čekijos e. viešųjų pirkimų rinkoje, teikiamų paslaugų;

               (9)verslo sąlygas Čekijoje sunkina didelė reguliavimo našta ir nemažai administracinių kliūčių, visų pirma leidimų išdavimo procedūros ir mokesčių mokėjimas. 2016 m. rugsėjo mėn. Vyriausybė pasiūlė iš dalies pakeisti Statybos įstatymą ir susijusius teisės aktus, siekdama pagreitinti ir supaprastinti statybos leidimų suteikimo procedūrą, į ją įtraukiant poveikio aplinkai vertinimą. Šiam pakeitimui dabar taikoma parlamentinė kontrolė. Mokestinių prievolių laikymosi išlaidos, tenkančios įmonėms, ir toliau viršija ES vidurkį. Kiti trūkumai – dažni Mokesčių kodekso keitimai. Čekijos valdžios institucijų prioritetas lieka spręsti mokestinių prievolių nevykdymo klausimą. Tačiau daug dėmesio neskiriama paprastinimui. Mokesčių kodeksą siekiama paprastinti planuojamu pateikti pajamų mokesčio įstatymu, tačiau jo projekto dar nėra;

               (10)naudojimosi e. valdžios paslaugomis Čekijoje lygis yra vienas žemiausių ES, tačiau nuo 2015 m. padidėjo. Čekijos valdžios institucijos ėmėsi veiksmų, siekdamos pagerinti e. valdžios paslaugų prieinamumą, tačiau daugelis jų dar nepradėtos teikti, taip pat nesiimta įgyvendinti kai kurių atskirų priemonių. Atsakomybė už paslaugų diegimą paskirstyta kelioms ministerijoms, o suinteresuotieji subjektai susiduria su ribotu tarpsektoriniu bendradarbiavimu;

               (11)mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) intensyvumas per pastaruosius metus gerokai padidėjo, tačiau MTTP rezultatų kokybė tiek nepagerėjo. Vykdoma MTTP valdymo reforma, bet ji dar nebaigta. 2017 m. vasario mėn. Vyriausybė patvirtino naują vertinimo metodiką („Metodika 17+“), kuria ketinama stiprinti mechanizmus, susijusius su lėšų skyrimu fundamentiniams ir taikomiesiems moksliniams tyrimams. Imtasi kelių priemonių siekiant palengvinti glaudesnius ryšius tarp akademinės bendruomenės ir verslo atstovų – remiamasi struktūriniu Čekijos inovacijų platformų poveikiu;

               (12)mokymosi rezultatai apskritai geri, tačiau pagrindiniai gebėjimai suprastėjo. Rezultatai labai priklauso nuo besimokančio asmens socialinės ir ekonominės padėties. Akivaizdi problema yra prasti palankių sąlygų neturinčių grupių, visų pirma romų, mokymosi rezultatai. Apskaičiuota, kad labai didelė romų vaikų dalis nebaigia mokyklos. Imtasi ir jau pradedama įgyvendinti nemažai teisėkūros ir administracinių priemonių, skirtų įtraukiam švietimui remti. Tikimasi, kad jos padės mažinti romų ir ne romų vaikų išsilavinimo ir mokymosi pasiekimų skirtumus. 2016 m. kovo mėn. Parlamentas priėmė Švietimo įstatymo pataisas, kuriomis nustatoma, kad privalomasis švietimas apima ir paskutinius ikimokyklinio ugdymo metus, ir užtikrinama, kad mažesni vaikai turėtų teisę gauti vietą vaikų darželyje. Vis dėlto nelygybė švietimo sistemoje trukdo gerinti žmogiškojo kapitalo kokybę ir lemia prastesnius rezultatus darbo rinkoje vėliau. Padidinti reikalavimai mokytojams ir mokytojų bendruomenės senėjimas reiškia, kad mokytojo profesijos patrauklumas išlieka problema. Tą iš dalies lemia palyginti žemas darbo užmokestis, nors pastaraisiais metais jis didėjo. Siekiant padidinti profesijos patrauklumą, parengta nauja mokytojų ir pedagogų karjeros sistema, ir ją galiausiai po kelių atidėliojimų patvirtino Vyriausybė. Pasitelkus nemažas ES fondų lėšas, mokytojams teikiamos nuolatinio profesinio tobulėjimo galimybės, visų pirma užsiimti kvalifikacijos tobulinimo veikla, susijusia su mišrių grupių mokymu ir įtraukiu švietimu. 2016 m. sausio mėn. Parlamentas priėmė aukštojo mokslo reformą, o jos rezultatus reikia stebėti. Taip pat planuojama reformuoti aukštojo mokslo įstaigų finansavimo sistemą;

               (13)nedarbo lygis Čekijoje toliau mažėja. Dėl susitraukusios darbo rinkos darbdaviams sunkiau samdyti darbuotojus. Darbuotojų trūkumą vis dar galima kompensuoti sutelkiant nepakankamai atstovaujamas grupes, pvz., mažų vaikų turinčias moteris, žemos kvalifikacijos darbuotojus ir romų bendruomenės narius. Neišnaudotų grupių dalyvavimą padėtų padidinti geresni valstybinių užimtumo tarnybų informavimo ir aktyvumo skatinimo gebėjimai, taip pat tinkama ir labai tikslingai vykdoma aktyvi darbo rinkos politika bei individualiai pritaikytos paslaugos. Dalyvauti darbo rinkoje mažų vaikų turinčioms moterims trukdo tai, kad nuolat trūksta nebrangių ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų, visų pirma skirtų jaunesniems kaip trejų metų vaikams, ir tai, kad suteikiama teisė į ilgas vaiko priežiūros atostogas, lankstus darbo grafikas abiem tėvams taikomas ribotai ir nedaug vyrų ima vaiko priežiūros atostogas. Pastaraisiais metais imtasi tam tikrų priemonių šiems klausimams spręsti. Tačiau žemos kvalifikacijos darbuotojų rezultatai darbo rinkoje yra daug menkesni nei visų kitų grupių. Dabar Parlamentas svarsto socialinio būsto teisės aktų sistemą, kurioje, tikimasi, bus nustatyti nacionaliniai standartai ir tikslinės grupės;

               (14)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Čekija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (15)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir mano, kad Čekija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto,

               REKOMENDUOJA Čekijai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Atsižvelgiant į gyventojų senėjimą, užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Didinti viešųjų išlaidų veiksmingumą, visų pirma kovojant su korupcija ir neveiksminga praktika viešųjų pirkimų srityje.

               2.Šalinti ekonomikos augimo kliūtis, visų pirma paprastinant statybos leidimų suteikimo procedūras ir toliau mažinant įmonėms tenkančią administracinę naštą, diegiant pagrindines e. valdžios paslaugas, didinant MTTP kokybę ir remiant nepakankamai atstovaujamų grupių užimtumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 503 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 69 final.

                     (7)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 18
            COM(2016) 344 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2016 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2016 m. Slovėnijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2016 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Slovėnijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje Slovėnija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos
                  7
               . Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Slovėnija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

               (2)2016 m. Slovėnijos ataskaita
                  8
                paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Slovėnijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus
                  9
               . Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Slovėnijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Bankų sektoriaus trūkumai, įmonių įsiskolinimas, investicijų trūkumas ir rizika ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui lemia pažeidžiamumą, kurį reikės panaikinti. Slovėnijos bankų sektorius atgavo pasitikėjimą. Tačiau kredito augimas vis dar neigiamas, o neveiksnių paskolų lygis tebėra palyginti aukštas. Labai svarbu, kad Slovėnija pašalintų riziką fiskaliniam tvarumui, kylančią dėl didėjančio spaudimo sveikatos priežiūros ir pensijų sistemoms, ir sumažintų padidėjusią valstybės skolą. Toliau būtina šalinti kliūtis investicijoms, visų pirma viešojo administravimo srityje. Būtina padidinti socialinių partnerių dalyvavimą formuojant politiką ir įgyvendinant struktūrines reformas, visų pirma susijusias su pensijų, sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros ir darbo rinkos politika;

               (3)2016 m. balandžio 15 d. Slovėnija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  10
               ;

               (5)2016 m. Slovėnijos stabilumo programoje nurodoma, kad išskirtinio pabėgėlių srauto poveikis biudžetui yra didelis, ir pateikiama šių papildomų biudžeto išlaidų masto ir pobūdžio tinkamų įrodymų. Komisijos nuomone, reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos 2015 m. sudarė 0,06 % BVP, ir šiuo metu tikimasi, kad 2016 m. jos sudarys 0,07 % BVP. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas iš esmės galėtų būti atsižvelgta į šias papildomas išlaidas, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas yra išskirtinis atvejis, jų poveikis Slovėnijos viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Nors ši nuostata netaikoma 2015 m., nes tuo metu Slovėnijai buvo taikoma perviršinio deficito procedūra, galutinis 2016 m. vertinimas, įskaitant dėl reikalavimus atitinkančių sumų, bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Slovėnijos institucijų pateiktais stebėtaisiais duomenimis;

               (6)[Nutraukus perviršinio deficito procedūrą, Slovėnijai šiuo metu taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė.] 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato palaipsniui gerinti nominalųjį balansą nuo 2,2 % BVP 2016 m. iki 0,4 % BVP 2019 m. Numatoma, kad vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, kuris neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų, – bus pasiektas 2020 m., jau pasibaigus programai. Tačiau iš perskaičiuoto struktūrinio balanso matyti, kad 2019 m. susidarys 1,2% BVP struktūrinis deficitas. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės iki 80,2 % BVP 2016 m. ir toliau mažės iki 73,8 % BVP 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, numatoma, kad 2017 m. Slovėnijos gamybos apimties atotrūkis bus 1,8 % BVP, potencialus augimas – 1,1 % BVP, o realiojo BVP augimas – 2,3 % BVP. Remiantis šiomis prognozėmis, numatoma, kad 2017 m. Slovėnijoje bus pakilimas ir reikės atlikti 1 % BVP struktūrinį koregavimą. Tačiau konkrečiu Slovėnijos atveju dėl susidariusios padėties darbo rinkoje, didelio ekonomikos susitraukimo 2008–2013 m. laikotarpiu ir įgyvendinamų struktūrinių reformų esama reikšmingo netikrumo dėl potencialaus augimo ir gamybos apimties atotrūkio skaičiavimų. Remiantis ilgesnį laikotarpį apimančiais alternatyviais gamybos apimties atotrūkio skaičiavimais, atliktais atsižvelgiant į šiuo metu vykdomą apskaičiavimo metodo peržiūrą, manoma, kad Slovėnijos gamybos apimties atotrūkis mažės lėčiau, taigi kol kas anksti daryti išvadą, kad 2017 m. Slovėnijoje bus ekonomikos pakilimas. Todėl šiuo metu atrodo tinkamiau reikalauti struktūrinių pastangų 2017 m. pagal įprastų aplinkybių scenarijų. Esama rizikos, kad bus šiek tiek nukrypta nuo rekomenduoto koregavimo siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2016 m. ir, jeigu politika nesikeis, 2017 m. nukrypimas gali būti didelis. Išvados dėl 2016 m. nepasikeistų, jeigu į vertinimą nebūtų įtrauktas neįprasto atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui. Prognozuojama, kad 2016 m. ir iš esmės 2017 m. Slovėnija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Slovėnija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;

               (7)2015 m. liepos mėn. Parlamentas priėmė Fiskalinių taisyklių įstatymą. Tačiau nepriklausoma fiskalinė taryba, prižiūrėsianti taisyklių įgyvendinimą, dar nepaskirta. Be to, Viešųjų finansų įstatymo pataisos, kurių reikia, kad Fiskalinių taisyklių įstatymas būtų visapusiškai naudojamas ir kuriomis siekiama įstatymu nustatyti daugiamečio biudžeto sudarymo metodą, dar nepadarytos;

               (8)dėl aukšto valstybės skolos lygio, gerokai viršijančio 60 % BVP, Slovėnija tampa pažeidžiama nominaliojo augimo ir palūkanų normų šokų. Be to, Slovėnijos gyventojai senėja greičiau nei daugumoje valstybių narių. Slovėnijai kyla didelė su ilgalaikiu viešųjų finansų tvarumu susijusi rizika, atsižvelgiant į tai, kad šalies ilgalaikio tvarumo atotrūkio rodiklis yra aukščiausias iš visų valstybių narių ir jį nulėmė prognozuojamas su pensijomis susijusių viešųjų išlaidų, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros išlaidų didėjimas. Prognozuojamos viešosios išlaidos pensijoms yra didžiausios iš visų valstybių narių, apskaičiuota, kad jos padidės nuo 11,8 % BVP 2013 m. iki 15,3 % BVP 2060 m. Prognozuojama, kad senėjimo indeksas 2013–2060 m. padidės daugiau nei dvigubai, todėl susidarys didelis spaudimas pensijų sistemoms. Prognozuojami netiesioginiai su senėjimo išlaidomis susiję įsipareigojimai patvirtina ilgalaikius gyventojų senėjimo keliamus uždavinius. Be to, galima tikėtis, kad darbuotojams, neturintiems reikiamo darbo stažo, ateityje kils adekvatumo problemų, nes vis daugiau žmonių neturi reikiamo darbo stažo arba turi trumpą darbo stažą, be kita ko, todėl, kad į darbo rinką jie patenka vėlai ir dirba nepastovius darbus, ir todėl, kad draudimo įmokų tankio rodiklis yra žemas. 2016 m. balandžio mėn. paskelbta Baltoji knyga dėl pensijų suteiks pagrindą plataus masto viešosioms konsultacijoms. Į konsultacijų rezultatus bus atsižvelgta rengiant naują pensijų reformą, kuri turėtų būti priimta per šią Parlamento kadenciją ir kuri greitai bus pradėta įgyvendinti susitarus su socialiniais partneriais dėl pagrindinių reformos elementų, visų pirma dėl pensinio amžiaus, pensijų dydžio, indeksavimo ir antrosios pakopos pensijų sistemos optimizavimo;

               (9)prognozuojama, kad viešosios išlaidos ilgalaikei priežiūrai dėl gyventojų senėjimo iki 2060 m. padidės daugiau nei dvigubai. Todėl Slovėnijai kyla didelis su fiskaliniu tvarumu susijęs uždavinys. Prognozuojama, kad 80 m. ir vyresnių gyventojų dalis padidės trigubai: nuo 4,6 % 2013 m. iki 12,4 % 2060 m. 2003–2013 m. bendros išlaidos ilgalaikei priežiūrai padidėjo 85 % ir privačiosios išlaidos auga sparčiau nei viešosios. Slovėnijoje nėra integruotos ilgalaikės priežiūros sistemos. Slovėnija daugiausia išleidžia oficialioms išmokoms natūra, kurių didžioji dalis išleidžiama ne priežiūrai namuose, bet institucinei priežiūrai, nors abu skaičiai nesiekia ES vidurkio. Galima gerokai padidinti sveikatos priežiūros sistemos išlaidų efektyvumą: stiprinti pirminės priežiūros, kaip prevencinės priemonės, gerinimo priemones, pereiti nuo stacionarinės prie ambulatorinės priežiūros, gerinti ligoninių efektyvumą ir valdymą, gerinti sveikatos priežiūros paslaugų užsakymo ir mokėjimo už jas procedūras, rengti geresnę informaciją apie išlaidas siekiant pritaikyti importuotas su diagnoze susijusias grupes ir toliau plėtoti kokybės stebėjimo sistemą. Bendrų viešųjų pirkimų dalis yra nedidelė, daug dėmesio skiriama mažiausios kainos sutarties skyrimo kriterijui. Baigta išsami sveikatos sistemos peržiūra, Vyriausybė 2015 m. pabaigoje priėmė, o Parlamentas 2016 m. kovo mėn. patvirtino 2016–2025 m. nacionalinį sveikatos sistemos pertvarkymo planą. Pertvarkymo planas yra strateginis reformos planas, tačiau nors pasiūlymai dėl veiksmingų privalomojo pobūdžio įgyvendinimo priemonių rengiami, jų dar nepateikta. Taip pat lieka neaišku, ar reforma bus išspręstos pagrindinės problemos, pavyzdžiui, dėl integruotųjų automatinio stabilizavimo sistemų, kurios sušvelnintų pajamų svyravimus per verslo ciklą, arba galimybės naudotis paslaugomis ir teikiamų paslaugų kokybės. Ilgalaikės priežiūros įstatymo ir Sveikatos priežiūros ir sveikatos draudimo įstatymo priėmimas nuolat atidedamas ir pagal dabartinį jų priėmimo planą jie turėtų būti priimti antrąjį 2016 m. pusmetį;

               (10)darbo rinkos rezultatai palaipsniui gerėja, o socialinės sąlygos stabilizavosi. Darbo vietų kūrimas smarkiai paspartėjo, o nedarbas mažėja. Tačiau vyresnių ir žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimo lygis vis dar kelia problemų. Ilgalaikiai bedarbiai vis dar sudaro daugiau nei pusę visų bedarbių ir didelė dalis ilgalaikių bedarbių yra žemos kvalifikacijos arba vyresni nei 50 m. asmenys. 2016–2020 m. Aktyvios darbo rinkos politikos priemonių gairėmis toliau laikomasi iki šiol taikyto požiūrio, o šios politikos srities išlaidos tebėra mažos. 2015 m. lapkričio mėn. patvirtintos laikinos išimtys, leidžiančios darbdaviams nemokėti socialinio draudimo įmokų už naujai įdarbintus vyresnius nei 55 m. darbuotojus.  Tikimasi, kad 2016 m. bus pateikta daugiau priemonių, kuriomis prailginamas darbingas amžius, be kita ko, pritaikant darbo aplinką, kurios taip pat svarbios pensijų sistemos tvarumui. Darbo užmokestis augo proporcingai našumo didėjimui, taigi toliau buvo remiamas išorės konkurencingumas. 2015 m. lapkričio mėn. Parlamentas patvirtino profesinių sąjungų pasiūlytą įstatymo projektą, kuriuo iš naujo nustatytas minimalus darbo užmokestis į jį neįtraukiant tam tikrų priedų. Todėl darbdavių organizacijos pasitraukė iš socialinio susitarimo ir dėl to smarkiai susilpnėjo socialinis dialogas;

               (11)padaryta pažanga tvarkant neveiksnias paskolas, nors jų lygis vis dar aukštas, palyginti su laikotarpiu iki krizės. Slovėnija įgyvendino kelias politikos priemones, kad padidintų bankų sektoriaus tvarumą. Šios priemonės apima bankų neveiksnių paskolų tvarkymo pajėgumo didinimą ir priemonių, kuriomis nustatomi specialūs neveiksnių paskolų mažinimo tikslai, įvedimą. Slovėnija taip pat pradėjo taikyti kelias kredito rizikos valdymo priemones. Teigiamų rezultatų tikimasi 2016 m. viduryje. Vis dėlto tolesnis neveiksnių paskolų pertvarkymas ir kredito rizikos valdymas išlieka politikos prioritetais trumpuoju laikotarpiu. Veiklos ir finansinis didžiausių įmonių pertvarkymas baigtas, o pagrindiniai restruktūrizavimo susitarimai nuolat stebimi. Bankų turto valdymo bendrovė (BTVB) veikia visu pajėgumu, nustatyta jos 2017–2022 m. strategija. Nors BTVB padarė pažangą tvarkydama savo paskolų knygą, ji tebekelia didelę riziką viešųjų finansų tvarumui. 2015 m. 2,9 % BVP valdžios sektoriaus deficito rodiklyje jos veikla sudarė 1 % BVP. Panašu, kad BTVB veikla prižiūrima nepakankamai, nes valdžios institucijos nepakankamai tiksliai įvertino BTVB nulemtą deficitą (2015 m. – 0,7 % BVP) ir nesuvokė BTVB atliekamų nurašymų lygio. Galima naudotis ir papildomomis restruktūrizavimo priemonėmis. Remdamasi esmine pažanga, padaryta restruktūrizuojant didžiausias įmones, Slovėnija pradėjo restruktūrizuoti kelias MVĮ. Šiuo metu bankai įgyvendina MVĮ restruktūrizavimo gaires. Padaryta pažanga, gerinant MVĮ ir labai mažų įmonių galimybes gauti finansavimą. Vis dėlto galimybės naudotis alternatyviais finansavimo šaltiniais, pavyzdžiui rizikos kapitalu, yra ribotos. Mažosios įmonės vis dar pernelyg priklauso nuo bankų skolinimo, nepaisant to, kad rinkoje galima naudotis vis daugiau skolos ir nuosavybės priemonių. Taigi šis segmentas yra labai pažeidžiamas kredito rinkos pokyčių;

               (12)investicijų augimas pastaraisiais metais prislopęs ir tai riboja Slovėnijos ekonominius rezultatus ir ateities augimo perspektyvas. Privačiųjų investicijų per ekonomikos krizę smarkiai sumažėjo ir nuo tada jų dalis BVP mažėja. Kadangi viešosios investicijos labai priklauso nuo ES fondų dinamikos, siekiant paskatinti ir palaikyti ekonomikos augimą reikia produktyvesnių investicijų. Tiesioginės užsienio investicijos Slovėnijoje per pastaruosius dvejus metus smarkiai išaugo, daugiausia dėl intensyvesnių privatizavimo veiksmų. Vis dėlto Slovėnijos verslo aplinkai tebekenkia vykstantis įsiskolinimo mažinimas ir didelė administracinė našta, visų pirma statybos, teritorijų planavimo, mokestinių prievolių vykdymo srityse, taip pat galimybės naudotis reglamentuojamųjų profesijų paslaugomis ir jas teikti ribojamojo pobūdžio reglamentavimas, ir visa tai trukdo pritraukti investicijų. Tai, ar Slovėnijoje bus palengvintos sąlygos užsiimti verslu, priklauso nuo to, ar padidės verslo pasitikėjimas ir ar bus toliau šalinamas viešojo administravimo neveiksmingumas ir naikinamas biurokratizmas, kurį lemia didelis įstatymų ir įstatymų įgyvendinamųjų teisės aktų skaičius ir dažni teisės aktų keitimai. Maždaug pusė į Vyriausybės bendrąjį dokumentą įtrauktų administracinės naštos mažinimo priemonių įgyvendinta, tačiau kai kurios susijusios priemonės, ypač dėl statybos leidimų ir teritorijų planavimo, atidėtos;

               (13)2015–2020 m. viešojo administravimo plėtros strategija, priimta, kad Slovėnija atitiktų 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų naudojimo sąlygas, taikoma įvairiems portfeliams, o kad ji būtų įgyvendinta tinkamai ir laiku, labai svarbu užtikrinti tarpžinybinį veiksmų derinimą. 2016 m. vasario mėn. Vyriausybė priėmė antrąją tarpinę visiško korupcijos netoleravimo programos įgyvendinimo ataskaitą. Įgyvendinant šią programą padaryta tam tikra pažanga. Tačiau tam tikros programoje numatytos priemonės (bendri viešieji pirkimai sveikatos priežiūros srityje, nusikaltimų bankų sektoriuje tyrimas ir Sąžiningumo užtikrinimo ir korupcijos prevencijos įstatymo priėmimas) atidėtos. Numatytas Sąžiningumo užtikrinimo ir korupcijos prevencijos įstatymo dalinis pakeitimas suteiks galimybę išspręsti pasitikėjimo problemas ir pagerinti Korupcijos prevencijos komisijos veikimą ir darbo veiksmingumą. Kiek tai susiję su teisingumo sistema, dar labiau sutrumpinta teismo procesų trukmė, sumažintas buvęs labai didelis neišnagrinėtų bylų skaičius ir tai iš dalies nulėmė mažesnis gaunamų bylų skaičius. Sumažinimą iš dalies lėmė ir procesinis bei statistinis vykdymo užtikrinimo bylų vertinimas. Aukščiausiasis teismas toliau atnaujina verslo procesus teismuose ir pertvarko bylų valdymo sistemas. Nepaisant patobulintos nemokumo sistemos, pagal kurią verslui suteikiama daugiau galimybių reorganizuotis, likvidavimo procedūros tebėra ilgos ir neveiksmingos;

               (14)valstybė vis dar daug dalyvauja ekonomikoje. Valstybė yra didžiausias darbdavys, turto valdytojas ir įmonių skolos turėtojas Slovėnijoje. Atsižvelgdama į Slovėnijai 2012–2015 m. pateiktas rekomendacijas šiuo klausimu, šalis pateikė naują Slovėnijos valstybės kontroliuojančiosios bendrovės sistemą. Į ją įtraukta valstybės nuosavybės valdymo strategija, turto rezultatų nustatymo kriterijai ir 2016 m. valdymo planas. Ši sistema papildo naująjį valstybės įmonėms skirtą įmonių valdymo kodeksą, priimtą 2014 m. pabaigoje. Strategija patvirtina dabartinį valstybės dalyvavimą ekonomikoje ir daugiau dėmesio skiriama geresniems valstybės įmonių rezultatams. Todėl labai svarbu, kad Slovėnijos valstybės kontroliuojančioji bendrovė įgyvendintų pertvarkytą sistemą, siekiant užtikrinti Vyriausybės nuosavybės ir reguliavimo funkcijų atskyrimą ir profesionalų valstybės įmonių valdymą. Kartu su būsimu atrinkto turto privatizavimu, tai turėtų sumažinti neapibrėžtuosius šios srities įsipareigojimus biudžetui. NLB privatizavimas turi būti pradėtas 2016 m. atsižvelgiant į Slovėnijos valstybės kontroliuojančiosios bendrovės valdymo planą;

               (15)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovėnijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovėnija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovėnijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (16)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Slovėnijos stabilumo programą, o jos nuomonė
                  11
                visų pirma pateikta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (17)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą, Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1, 3 ir 4 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Slovėnijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.Panaikinus perviršinį deficitą, užtikrinti 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 ir 2017 m. Nustatyti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą, atitinkantį Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Sustiprinti fiskalinę sistemą: paskirti nepriklausomą fiskalinę tarybą ir iš dalies pakeisti Viešųjų finansų įstatymą. Užbaigti ir įgyvendinti ilgalaikės priežiūros ir sveikatos priežiūros sistemų reformą, kad išlaidų požiūriu jos būtų efektyvesnės, siekiant užtikrinti ilgalaikį prieinamų ir kokybiškų priežiūros paslaugų tvarumą. Iki 2017 m. pabaigos priimti pensijų sistemos reformą.

               2.Konsultuojantis su socialiniais partneriais padidinti žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojų įsidarbinimo galimybes, be kita ko, taikant tikslines mokymosi visą gyvenimą ir aktyvumo skatinimo priemones.

               3.Pagerinti kreditingų įmonių finansavimo sąlygas, be kita ko, palengvinant ilgalaikį neveiksnių paskolų pertvarkymą ir galimybes naudotis alternatyviais finansavimo šaltiniais. Užtikrinti tinkamą bankų turto valdymo bendrovės strategijos įgyvendinimą.

               4.Imtis viešojo administravimo modernizavimo priemonių siekiant sumažinti verslui tenkančią naštą. Pagerinti valstybės įmonių valdymą ir rezultatus.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 344 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ir P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 92 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


                            EUROPOS
                            KOMISIJA

                                                   Briuselis, 2015 05 13
                                                   COM(2015) 270 final

                                       Rekomendacija

                              TARYBOS REKOMENDACIJA

     dėl 2015 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m.

                             Lenkijos konvergencijos programos

LT                                                                                LT
 ---pagebreak---                                                Rekomendacija

                                     TARYBOS REKOMENDACIJA

     dėl 2015 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m.

                                   Lenkijos konvergencijos programos

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
     atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148
     straipsnio 4 dalį,
     atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės
     priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo1, ypač į jo 9
     straipsnio 2 dalį,
     atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją2,
     atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas3,
     atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
     atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
     atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
     atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
     atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
     kadangi:
     (1)        2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui
                įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą
                geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategijoje daugiausia dėmesio
                skiriama toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas
                Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;
     (2)        remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė
                rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių
                (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo
                politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių
                buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;
     (3)        2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl Lenkijos 2014 m. nacionalinės
                reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Lenkijos
                konvergencijos programos;

     1
            OL L 209, 1997 8 2, p. 1.
     2
            COM(2015) 270.
     3
            P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

LT                                                     2                                                    LT
 ---pagebreak---      (4)     2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą4, kuria pradedamas
             2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną
             Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo
             ataskaitą5, kurioje nenurodė, kad Lenkija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios
             reikės parengti nuodugnią apžvalgą;
     (5)     2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos
             reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą
             ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;
     (6)     2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Lenkijos ataskaitą6. Joje
             įvertinama Lenkijos pažanga, padaryta įgyvendinant šaliai skirtas rekomendacijas,
             priimtas 2014 m. liepos 8 d.;
     (7)     2015 m. balandžio 29 d. Lenkija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o
             2015 m. balandžio 30 d. – 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į
             tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;
     (8)     [2015 m. birželio mėn. nutraukus perviršinio deficito procedūrą,] Lenkijai šiuo metu
             taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. konvergencijos
             programoje vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti nominalų deficitą nuo
             3,2 % BVP iki 2,7 % BVP 2015 m. ir dar labiau jį sumažinti iki 1,2 % BVP 2018 m.
             Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, galima laikyti, kad perviršinis
             deficitas buvo panaikintas jau 2014 m., tai yra metais anksčiau nei galutinis terminas,
             atsižvelgiant į tai, kad didesnis nei 3 % BVP pamatinė vertė rodiklis paaiškinamas
             sisteminės pensijų reformos grynosiomis biudžeto išlaidomis. Pagal konvergencijos
             programą vyriausybė planuoja iki 2019 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – 1 %
             BVP struktūrinį deficitą. Valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2015 m. pašoks
             iki 51,7 % BVP ir jį vyriausybė planuoja sumažinti iki 49,1 % BVP 2018 m.
             Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra
             tikėtinas 2015 m. ir palankus 2016 m. Remiantis bendru vertinimu, prognozuojama,
             kad 2015 m. Lenkija užtikrins reikiamą koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio
             tikslo, nes grynųjų išlaidų augimas nesiekia išlaidų kriterijaus. Priemonės, kurias
             taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., nėra pakankamai
             tiksliai nurodytos. Atsižvelgiant į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, esama
             rizikos, kad 2016 m. bus kiek nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo, nes
             struktūrinis koregavimas neatitinka reikalavimo. Todėl 2016 m. reikės papildomų
             priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į
             Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Lenkija iš
             esmės laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Mokestines pajamas būtų galima
             padidinti sumažinus šiuo metu pernelyg dažną lengvatinių PVM tarifų taikymą ir
             padidinus mokesčių administravimo veiksmingumą;
     (9)     Lenkijos fiskalinei sistemai būtų naudinga, jeigu būtų sukurta nepriklausoma įstaiga,
             atsakinga už fiskalinių taisyklių laikymosi ex ante ir ex post vertinimus,
             makroekonominių ir biudžetinių prognozių vertinimą ir ilgalaikio viešųjų finansų
             tvarumo tyrimą;
     (10)    2013 m. pabaigoje Lenkija panaikino 1999 m. sisteminę pensijų reformą. Nors
             panaikinus 1999 m. sisteminę pensijų reformą trumpuoju laikotarpiu kiek

     4
            COM(2014) 902.
     5
            COM(2014) 904.
     6
            SWD(2015) 40 final.

LT                                                 3                                                   LT
 ---pagebreak---             palengvinta biudžeto padėtis, tai nepagerina ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo,
            kadangi trumpalaikę didesnių socialinių įmokų ir mažesnių palūkanų mokėjimų
            naudą panaikins didesnės būsimų pensijų išmokos pagal valstybinių pensijų sistemą.
            Apskritai, 1999 m. sisteminės pensijų reformos panaikinimas ilguoju laikotarpiu
            susijęs su tam tikra rizika viešiesiems Lenkijos finansams;
     (11)   ūkininkams ir kalnakasiams taikomos socialinės apsaugos lengvatos toliau sudaro
            kliūtis profesiniam judumui ir turi svarbių padarinių viešiesiems finansams. Šios
            lengvatų sistemos sulaiko darbuotojus nuo perėjimo į produktyvesnius sektorius,
            sukuria paslėptą nedarbą ir dėl mažų įmokų yra smarkiai subsidijuojamos mokesčių
            mokėtojų. Lenkijos žemės ūkio sektoriuje dirba 11,4 % darbo jėgos, tai yra daugiau
            nei dvigubai, palyginti su ES vidurkiu, tačiau sukuriama tik 3,3 % nacionalinės
            bendrosios pridėtinės vertės. Valstybės subsidijos ūkininkų socialinės apsaugos
            sistemai sudaro beveik 1 % BVP, o kalnakasių pensijų sistemai – 0,5 % BVP. Įmokų
            ir išmokų ryšys yra silpnas ir įmokos daugiausia yra vienodo tarifo. Dideles pajamas
            gaunantys ūkininkai negali būti sistemingai pašalinami iš sistemos, todėl sudaromos
            galimybės piktnaudžiauti sistema. Ūkininkų pajamų registravimo ir vertinimo
            sistemos įdiegimas būtų būtinas pirmas žingsnis siekiant pertvarkyti ūkininkų
            socialinės apsaugos sistemą;
     (12)   Lenkijos darbo rinka tebėra susiskaidžiusi. Laikinųjų darbo sutarčių naudojimo
            rodiklis yra didžiausias ES, perėjimo nuo laikino prie nuolatinio užimtumo rodiklis
            yra mažas, o darbo užmokesčio skirtumas yra didžiausias ES. Griežtos atleidimo
            nuostatos, ilgi teismo procesai ir kitos rūšies našta, tenkanti darbdaviams, juos
            skatina naudoti terminuotas sutartis ir nestandartines darbo sutartis. Be to, dėl
            suvokiamų didelių sąnaudų, susijusių su sutartimis, kurioms taikomas Darbo
            kodeksas, pernelyg dažnai naudojamos civilinės teisės reglamentuojamos sutartys
            (lenk. umowy cywilno-prawne), kurios yra patrauklios darbdaviams, nes susijusios
            mažesnėmis socialinio draudimo įmokomis. Vis dėlto tai, kad didelę dalį sutarčių
            sudaro tokio tipo sutartys, t. y. susijusios su mažesnėmis įmokomis, gali sumažinti
            siūlomų užimtumo galimybių kokybę, visų pirma jauniems darbuotojams. Jaunimo
            nedarbas yra didelis, iš dalies dėl neatitikimo tarp kandidatų kvalifikacijos ir
            gebėjimų ir darbo rinkos poreikių. Todėl reikia toliau dėti pastangas siekiant
            pertvarkyti profesinio rengimo ir mokymo sistemą ir padidinti mažą dalyvavimo
            mokymosi visą gyvenimą programose lygį. Moterų dalyvavimo darbo rinkoje lygis
            tebėra žemas. Siekdama spręsti šią problemą, Lenkija pagerino ikimokyklinio
            ugdymo galimybes, bet vis dar yra tarp šalių, kurių ankstyvosios vaiko priežiūros
            paslaugų pasiūlos rezultatai yra prasčiausi ES;
     (13)   geležinkelių sektorius patiria sunkumų dėl didelių mokesčių už naudojimąsi keliais ir
            nepakankamo nacionalinio finansavimo. Projektų rengimo ir įgyvendinimo
            procedūros dažniausiai yra ilgos ir sudėtingos dėl reglamentavimo ir administracinės
            aplinkos. Nors neseniai padaryti teisės aktų pakeitimai gali turėti teigiamą poveikį
            geležinkelių transportui, jie veikiausiai neturės įtakos investicijų projektams,
            pradėtiems įgyvendinti 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Vis dėlto 2014–
            2020 m. laikotarpiu numatoma gerokai padidinti Europos Sąjungos finansavimą
            geležinkelių sektoriui;
     (14)   atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lenkijos ekonominės
            politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino
            konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi
            atsižvelgiant į rekomendacijas, skirtas Lenkijai ankstesniais metais. Komisija
            įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lenkijos

LT                                               4                                                  LT
 ---pagebreak---              politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis
             prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos
             ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos
             toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;
     (15)    atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Lenkijos konvergencijos programą
             ir savo nuomonę7 visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,
     REKOMENDUOJA Lenkijai 2016–2015 m. imtis šių veiksmų:
     1.      Panaikinus perviršinį deficitą užtikrinti 0,5 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant
             vidutinio laikotarpio tikslo ir 2015 m., ir 2016 m. Įsteigti nepriklausomą fiskalinę
             tarybą. Apriboti lengvatinių PVM tarifų taikymą.
     2.      Pradėti ūkininkams ir kalnakasiams skirtos pensijų tvarkos derinimą su kitiems
             darbuotojams taikoma tvarka ir priimti laipsniško visiško suderinimo tvarkaraštį;
             įdiegti ūkininkų pajamų vertinimo ir registravimo sistemą.
     3.      Imtis priemonių siekiant sumažinti pernelyg dažną laikinųjų ir civilinės teisės
             reglamentuojamų sutarčių naudojimą daro rinkoje.
     4.      Panaikinti kliūtis investuoti į geležinkelių projektus.
     Priimta Briuselyje

                                                       Tarybos vardu
                                                       Pirmininkas

     7
            Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

LT                                                       5                                          LT


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 512 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Kipro nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Kipro stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Kipro nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Kipro stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje Kipras nurodytas kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2017 m. kovo 9–10 d., o Taryba ją priėmė 2017 m. kovo 21 d.
                  7
               ;

               (2)kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Kipras turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

               (3)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Kipro ataskaita
                  8
               . Joje įvertinta Kipro pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Kipro pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2017 m. vasario 22 d.
                  9
               . Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Kipre yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma labai svarbu, kad šalis mažintų susidariusį didelį disbalansą privačiojo sektoriaus, valstybės ir išorės įsiskolinimo forma ir didelį neveiksnių paskolų lygį;

               (4)2017 m. balandžio 27 d. Kipras pateikė 2017 m. stabilumo programą, o 2017 m. balandžio 28 d. – nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu. Kipro nacionalinė reformų programa apima tiek trumpojo, tiek vidutinio laikotarpio įsipareigojimus. Programoje visų pirma nustatytos priemonės, kuriomis siekiama mažinti privačiojo sektoriaus įsiskolinimą, gerinti verslo aplinką, sudaryti palankesnes sąlygas finansavimui gauti, pertvarkyti sveikatos priežiūros sektorių, taip pat įsipareigojama reformuoti viešąjį sektorių ir teisingumo sistemą. Nacionalinė reformų programa taip pat apima 2017 m. šalies ataskaitoje ir euro zonai skirtoje rekomendacijoje nurodytus uždavinius, įskaitant būtinybę suteikti naują postūmį investicijoms ir užtikrinti valstybės finansų tvarumą. Jeigu šios priemonės bus visapusiškai įgyvendintos iki nurodytų terminų, jos padės išspręsti Kipro makroekonominio disbalanso problemą ir įgyvendinti šaliai skirtas rekomendacijas. Remdamasi Kipro politikos įsipareigojimų vertinimu, Komisija patvirtina ankstesnį vertinimą, kad šiuo etapu nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal makroekonominio disbalanso procedūrą. Politikos reformų darbotvarkės įgyvendinimas bus atidžiai stebimas vykdant specialią stebėseną;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  10
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  11
               ;

               (6)šiuo metu Kiprui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2017 m. stabilumo programoje vyriausybė 2016–2020 m. laikotarpiu planuoja nominaliojo biudžeto perteklių (nominalusis balansas programavimo laikotarpiu sieks apie 0,4 % BVP). Planuojama, kad vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas – bus pasiektas 2017 m. Numatoma, kad per ateinančius metus perskaičiuotas
                  12
                struktūrinis balansas nuolat tols nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, o tai neatitinka Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų. Planuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2016 m. pasieks 107,8 %,  2018 m. sumažės iki 99,7 %, o iki 2020 m. – dar iki 88,8 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Rizika, susijusi su Stabilumo programoje pateiktomis makroekonominės prielaidomis, kelia pablogėjimo grėsmę, visų pirma dėl didelio susikaupusių neveiksnių paskolų skaičiaus ir galimo išorės aplinkos pablogėjimo;

               (7)2016 m. liepos 12 d., po perviršinio deficito padėties ištaisymo, Taryba rekomendavo Kiprui 2016 ir 2017 m. siekti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, 2017 m. Kipras laikosi šio reikalavimo, kaip nustatyta atlikus bendrą įvertinimą. 2018 m. Kiprui rekomenduojama toliau laikytis vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, tai dera su didžiausiu 0,3 % grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominaliuoju augimu
                  13
               , atitinkančiu 0,2 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Jeigu politika nesikeis, atlikus bendrą įvertinimą nustatyta, kad esama rizikos, jog 2018 m. Kipras kiek nukryps nuo to reikalavimo. Prognozuojama, kad 2017 ir 2018 m. Kipras laikysis skolos taisyklės. Apskritai Taryba mano, kad Kipras turi būti pasirengęs imtis papildomų priemonių siekdamas užtikrinti, kad 2018 m. būtų laikomasi reikalavimų;

               (8)valstybės skola mažėja, tačiau išlieka rizika jos tvarumui. Numatoma, kad dėl pastaruoju metu taikomų fiskalinių priemonių ir vėluojančio pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimo gali pablogėti struktūrinis balansas ir kilti rizika, kad sumažės augimą skatinančių viešųjų investicijų mastas;

               (9)nors Kipro viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidos (kaip BVP procentinė dalis) yra vienos didžiausių euro zonoje, šio sektoriaus veikla vis dar pasižymi neveiksmingumu. Siekiant spręsti šią problemą, pagal makroekonominio koregavimo programą buvo parengtos ir su socialiniais partneriais suderintos įvairios reformos. Be kita ko, numatyta įdiegti privalomą nuolatinį mechanizmą, kuris ribotų viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio augimą, taip pat įgyvendinti visapusišką viešojo administravimo sektoriaus reformą. Tačiau iškilo sunkumų patvirtinti šias teisėkūros reformas, ypač po to, kai 2016 m. gruodį Atstovų Rūmai nubalsavo prieš. Kol nepatvirtinta, kad mechanizmas, ribojantis viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio augimą, yra privalomas, jis įgyvendinamas pagal kolektyvines sutartis ir taikomas iki 2018 m.;

               (10)pradėtos vykdyti tam tikros reformos, kuriomis siekiama kovoti su korupcija. Tarp naujausių pokyčių galima paminėti reformas, kurių tikslas – didinti vietos lygmeniu vykdomų viešųjų pirkimų profesionalumą, taip pat 2015 m. gruodį priimtą politinių partijų finansavimo įstatymą. 2016 m. priimta konstitucijos pataisa, kuria remiantis leidžiama atskleisti informaciją apie valstybės tarnautojų turtą. Tačiau Kovos su korupcija koordinavimo tarnybai nepakanka darbuotojų, taip pat vis dar nepašalinti valstybės tarnautojų drausminės tvarkos trūkumai;

               (11)be to, Kipras tebeturi rimtų problemų, susijusių su teismų sistemos veikimu. Dėl neveiksmingų teismų procedūrų ir ribotų pajėgumų gerokai vėluojama nagrinėti bylas, o tai blogina verslo aplinką ir ypač trukdo veikti naujosioms nuosavybės teisės netekimo ir nemokumo sistemoms. Nemokumo sistema buvo įdiegta siekiant padėti sumažinti neveiksnias privačiojo sektoriaus skolas ir skatinti bankus bei skolininkus susitarti dėl restruktūrizavimo sprendimų. Vis dėlto tų priemonių veiksmingumą silpnina keletas veiksnių, be kita ko, pirmiau minėti teismų sistemos trūkumai, menki administraciniai gebėjimai ir žemas skolininkų informuotumo apie procedūras lygis. Nuosavybės teisės dokumentų išdavimo ir nuosavybės teisės perdavimo srityje tebėra susikaupęs didelis neatlikto darbo krūvis, darbus vėluojama atlikti. Dėl to nukenčia skolos mažinimo veiklos rezultatai ir apsunkinamas būsto rinkos atsigavimas;

               (12)nors neveiksnių skolų lygis mažėja, jis tebėra labai didelis, o tai trukdo tinkamam bankininkystės sektoriaus veikimui bei daro poveikį kredito pasiūlai realiajai ekonomikai. Bankai nevykdo su Kipro centriniu banku sutartų paskolų restruktūrizavimo tikslų – tai liudija būtinybę išplėsti tikslų nustatymo sistemą ir padaryti ją veiksmingesnę bei privalomą, visų pirma nustatyti tokius neveiksnių skolų mažinimo tikslus, kurie būtų platesnio užmojo ir derėtų su bankų neveiksnių skolų mažinimo strategijomis. Pakartotinio įsipareigojimų nevykdymo lygis tebėra aukštas ir reiškia, kad paskolų restruktūrizavimo sprendimai gali turėti trūkumų. Su rizika susijusių atidėjinių lygis išaugo, tačiau vis dar neviršija euro zonos vidurkio, o tai atskleidžia būtinybę užtikrinti patikimą įkaito vertinimą, kuriuo remiantis būtų formuojami tinkami su rizika susiję atidėjiniai. Tai, kad nėra antrinės paskolų rinkos ir paskolų pakeitimo vertybiniais popieriais sistemos, riboja galimybes sparčiau mažinti finansinį įskolinimą ir iš bankų balansų perkelti neveiksnias paskolas, todėl būtina imtis papildomų reglamentavimo ir teisėkūros veiksmų, kad būtų parengtos reikiamos priemonės, kurios palengvintų bankų balansų valdymą. Be to, draudimo ir pensijų fondų priežiūros valdymo ir administraciniai gebėjimai tebėra menki, dėl to kyla rizika finansiniam stabilumui;

               (13)Kipro ekonomika toliau atsigauna. Vis dėlto potencialus augimas išlieka nedidelis – jį varžo pasyvus struktūrinių reformų įgyvendinimas, investavimo kliūtys ir verslo aplinkos trūkumai. Augimo veiksmų plane numatytų augimą skatinančių iniciatyvų įgyvendinimas vyksta palyginti lėtai. Vis dar rengiamas pasiūlymas dėl teisės akto, susijusio su strateginių investicijų pritraukimu ir palankesnių investavimo sąlygų sukūrimu. Vyriausybė deda pastangas sudaryti geresnes sąlygas gauti finansavimą vidutinėms ir mažosioms įmonėms. Siekiant išspręsti šį neatidėliotiną klausimą, pradėtos įgyvendinti kelios naujos tikslinės iniciatyvos, nurodytos nacionalinėje reformų programoje. Tačiau daugumos tų naujų iniciatyvų dėl geresnių finansavimo sąlygų įgyvendinimas yra pasiekęs tik pradinį etapą. Pastangos vykdyti privatizaciją siekiant pritraukti produktyvumą didinančių užsienio investicijų susiduria su politiniu pasipriešinimu ir daugeliu atveju turi būti atidėtos. Svarbia konkurencingumo varomąja jėga galėtų būti ir energetikos sektoriaus reforma, tačiau ją vėluojama įgyvendinti. Visų pirma tai pasakytina apie Kipro elektros energijos administracijos išskaidymą ir naujos elektros energijos rinkos sukūrimą, kurie įmanomi tik užtikrinus faktinę perdavimo sistemos operatoriaus nepriklausomybę;

               (14)nedarbo lygis mažėja, tačiau išlieka aukštas, ypač kalbant apie jaunimą ir ilgalaikius bedarbius. Vis dar neįgyvendinti planai padidinti valstybės užimtumo tarnybų patarėjų skaičių ir pagerinti jų specializaciją. Be to, tie patarėjai tikriausiai bus įdarbinami pagal laikinąsias sutartis, todėl problema struktūriniu požiūriu nebūtų sprendžiama. Dėl šių priežasčių vis dar nepakanka pajėgumų patenkinti darbo ieškančių asmenų, ypač tų, kurie patiria sunkumų integruotis į darbo rinką, poreikius, taip pat pajėgumų imtis informavimo veiklos, kuri padėtų tiems asmenims veikti aktyviau. Aktyvių darbo rinkos programų ir pajamų rėmimo sistemų poveikis išlieka nedidelis dėl prastai vertinamos kokybės  ir nepakankamų tolesnių veiksmų priemonių;

               (15)Kipro išlaidos švietimui ir toliau viršija ES vidurkį, tačiau mokymosi rezultatai yra prasti ir, palyginti su praėjusiais metais, netgi pablogėjo. Remiantis Tarptautinio moksleivių vertinimo programos 2015 m. rezultatais, pagal pagrindinių matematikos, gamtos mokslų ir skaitymo gebėjimų lygį Kiprui tenka viena žemiausių vietų ES. Pirmieji žingsniai teigiamų pokyčių linkme jau žengti – neseniai imtasi taisomųjų veiksmų, kaip antai įdiegta geresnė mokytojų skyrimo sistema, modernizuotos mokyklos mokymo programos, tačiau padėtis dar labiau pagerėtų, jei būtų imtasi tolesnių veiksmų numatytoms reformoms, be kita ko, mokytojų vertinimo reformai, įgyvendinti;

               (16)daugeliu atveju tebėra spręstinas įgūdžių ir darbo rinkos poreikių neatitikimo klausimas, kuris turi įtakos ilgalaikio tvaraus augimo perspektyvoms. Palyginti nedaug asmenų baigia vidurinį profesinį išsilavinimą ir mokymą, tuo tarpu aukštasis išsilavinimas darbo rinkoje nėra toks aktualus, todėl galiausiai nemažai tretinį išsilavinimą turinčių asmenų dirba darbą, kuriam toks išsilavinimas nebūtinas;

               (17)Kipro sveikatos priežiūros sektorius ir toliau neužtikrina visuotinės sveikatos apsaugos, jam būdingi įvairaus masto trūkumai. Dėl šių priežasčių galimybės gauti tinkamą ir veiksmingą priežiūrą yra ribotos. Siekiant pagerinti sveikatos priežiūros sektoriaus pajėgumą ir ekonominį veiksmingumą, būtina priimti teisės aktus dėl nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos sukūrimo ir didesnio savarankiškumo suteikimo valstybinėms ligoninėms, tačiau šie teisės aktai vis dar nepriimti parlamente;

               (18)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Kipro ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Kipras ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jam skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Kipro politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (19)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė
                  14
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (20)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Kiprui 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Savo fiskalinę politiką vykdyti vadovaujantis Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimais, o tai reiškia, kad 2018 m. šalis turi toliau laikytis savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Iki 2017 m. pabaigos patvirtinti pagrindines teisėkūros reformas, kuriomis būtų siekiama didinti viešojo sektoriaus veiklos, visų pirma susijusios su viešojo administravimo veikimu, valstybei priklausančių subjektų ir vietos valdžios institucijų valdymu, efektyvumą.

               2.Didinti teismų sistemos efektyvumą – modernizuoti civilinį procesą, įdiegti tinkamas informacines sistemas ir didinti teismų specializaciją. Imtis papildomų priemonių kliūtims, trukdančioms iki galo įdiegti nemokumo ir nuosavybės teisės netekimo sistemas, šalinti, taip pat užtikrinti, kad veiktų patikimos ir sklandžios nuosavybės teisių dokumentų išdavimo ir nekilnojamojo turto teisių perdavimo sistemos.

               3.Sparčiau mažinti neveiksnias paskolas – bankams nustatyti susijusius kiekybinius ir per nustatytą laiką įgyvendintinus tikslus, užtikrinti tikslų įkaito vertinimą atidėjinių formavimo tikslais. Sudaryti sąlygas veikti veiksmingai antrinei neveiksnių paskolų rinkai. Integruoti ir griežtinti draudimo bendrovių ir pensijų fondų priežiūrą.

               4.Paspartinti augimo veiksmų plano įgyvendinimą, ypač skatinti strategines investicijas ir geresnes sąlygas gauti finansavimą, taip pat iki 2017 m. pabaigos atnaujinti privatizavimo plano įgyvendinimą. Perleisti nuosavybės teisę, iki 2017 m. pabaigos atlikus Kipro elektros energijos administracijos išskaidymą.

               5.Sparčiau vykdyti reformas, kuriomis siekiama didinti valstybės užimtumo tarnybų gebėjimus, taip pat gerinti aktyvios darbo rinkos politikos įgyvendinimo kokybę. Užbaigti švietimo sistemos, be kita ko, mokytojų vertinimo, reformą, kad ši sistema geriau atitiktų darbo rinkos poreikius ir duotų geresnių rezultatų. Iki 2017 m. pabaigos priimti teisės aktus dėl ligoninių reformos ir visuotinės sveikatos priežiūros aprėpties.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 512 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  OL C 92/01, 2017 3 24, p. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 78 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, Komisijos tarnybų perskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką.

                     (13)
                  Grynąsias valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje;

                     (14)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 515 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Liuksemburgo stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Liuksemburgo stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje Liuksemburgas nenurodytas kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2017 m. kovo 9–10 d., o Taryba ją priėmė kovo 21 d.
                  6
               ;

               (2)kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdamas į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Liuksemburgas turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytoje 2 rekomendacijoje;

               (3)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Liuksemburgo ataskaita
                  7
               . Joje įvertinta Liuksemburgo pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Liuksemburgo pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (4)2017 m. balandžio 28 d. Liuksemburgas pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą ir 2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  8
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  9
               ;

               (6)šiuo metu Liuksemburgui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2017 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominaliojo pertekliaus pablogėjimą nuo 1,6 % BVP 2016 m. iki 0,2 % BVP 2017 m., o vėliau – tolygų jo gerėjimą iki 1,2 % BVP pertekliaus 2021 m. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, t. y. 0,5 % BVP struktūrinio deficito, bus ir toliau laikomasi su atsarga visą programos laikotarpį. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP toliau liks gerokai mažesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas, išskyrus 2018 m., kai jis yra labai palankus, ir 2021 m., kai jis labai atsargus. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas bus 0,4 % BVP perteklius 2017 m. ir 0,1 % BVP perteklius 2018 m. – šie rodikliai iš esmės atitinka stabilumo programos rodiklius ir viršija vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Apskritai Taryba mano, kad pagal prognozę 2017 ir 2018 m. Liuksemburgas turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas;

               (7)turint omenyje numatomą su visuomenės senėjimu susijusių sąnaudų didėjimą, tebėra abejonių dėl ilgalaikio fiskalinio tvarumo. Pagal 2012 m. pensijų reformą kas penkerius metus nuo reformos priėmimo reikėtų stebėti ir įvertinti pensijų sistemos tvarumą. Vyriausybė pirmąjį vertinimą atkėlė į 2016 m. Nors atlikus peržiūrą padaryta išvada, kad pensijų sistemoje vis dar periodiškai registruojamas perteklius, kuris leido sukaupti didelius pensijų rezervus, numatoma, kad nuo 2023 m. pensijų sistemos balansas bus neigiamas. Pagal naujausias patikslintas Eurostato gyventojų skaičiaus projekcijas numatomas gyventojų skaičiaus padidėjimas bus mažesnis, nei anksčiau tikėtasi. Tai turės poveikio senėjimo indeksui, kuris didės greičiau, nei anksčiau tikėtasi, ir nulems didesnį numatomą viešųjų išlaidų pensijoms didėjimą. Susiejant teisės aktais nustatytą pensinį amžių su vidutine tikėtina gyvenimo trukme, kaip anksčiau rekomendavo Taryba, pažangos nepadaryta. Liuksemburgas išsiskiria kaip vienintelė valstybė narė, kuri nenumato 2013–2060 m. didinti teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus. Prognozuojamas neaktyvių gyventojų dalies padidėjimas iki 2060 m. Liuksemburge yra didžiausias Sąjungoje. Kalbant apie ankstyvą išėjimą į pensiją, Liuksemburgas nedaug pasistūmėjo. 2015 m. liepos mėn. Parlamentui pateiktas įstatymo, kuriuo keičiamos ankstyvo išėjimo į pensiją sistemos, projektas dar nepriimtas. Apskritai ankstyvas išėjimas į pensiją išlieka plačiai paplitęs ir vis dar yra nedaug paskatų dirbti ilgiau. Patikslinus demografines perspektyvas, Liuksemburgui gresia papildoma rizika, susijusi su ilgalaikės priežiūros išlaidomis. Jos, išreikštos BVP dalimi, jau yra vienos didžiausių iš visų valstybių narių ir, kaip numatoma, iki 2060 m. išaugs nuo 1,5 % iki 3,2 % BVP (t. y. nuo dabartinio lygio išaugs daugiau nei du kartus). Ilgalaikės priežiūros draudimo reformos projektas vis dar svarstomas Parlamente;

               (8)Liuksemburgo valdžios institucijos patvirtino visapusišką mokesčių reformą, ir ši įsigaliojo 2017 m. sausio mėn. Reforma nustatyti pakeitimai daugiausia tiesioginio tiek asmenų, tiek įmonių apmokestinimo srityje, o jais siekiama palaipsniui sumažinti įmonių pelno mokesčio tarifą (siekiant padidinti konkurencingumą) ir padidinti gyventojų pajamų mokesčio progresyvumą (siekiant padidinti teisingumą). Tačiau padidinus tam tikras mokesčių išlaidas kyla rizika susiaurinti mokesčio bazę. Siekiant padidinti mokesčių pajamų nuspėjamumą, yra galimybių toliau plėsti mokesčių bazę. To būtų galima pasiekti visų pirma peržiūrint šiuo metu mažus būsto mokesčius ir geriau panaudojant alternatyvius šaltinius. Tai galėtų būti daroma užtikrinant daugiau nuoseklumo tarp aplinkosaugos mokesčių ir ekonomikos įvairinimo tikslų;

               (9)Liuksemburgo valdžios institucijos, pripažindamos riziką, susijusią su didele priklausomybe nuo finansų sektoriaus, siekė įvairinti ekonomiką. Ekonomikos priklausomybės nuo finansų sektoriaus mažinimas tebėra pagrindinis ilgalaikis uždavinys. Jam išspręsti po įvairinimo analizės turi būti imtasi konkrečių priemonių su aiškiai apibrėžtais terminais. Atsižvelgiant į dideles darbo sąnaudas šalyje, veikla, kurios pridėtinė vertė didesnė, turi potencialą pasiūlyti alternatyvių augimo galimybių. Todėl Liuksemburgo ekonomikos įvairinimo sėkmė didele dalimi priklauso nuo sektorių, kuriems darbo sąnaudos turi ne tokį didelį poveikį. Tokie sektoriai daugiausia pagrįsti moksliniais tyrimais ir inovacijomis, todėl jie paprastai būna imlūs technologijoms ir žinioms. Sumažinus arba pašalinus ekonominę plėtrą ribojančias kliūtis investicijoms ir inovacijoms būtų išlaisvintas inovacijų potencialas ir padedama įvairinti ekonomiką. Nors viešosios investicijos viršija euro zonos vidurkį, privačiosios investicijos atsilieka. Siekiant paremti ekonomikos augimo perspektyvas, labai svarbu išlaikyti aukštą investicijų lygį;

               (10)įvairinti ekonomiką taip pat galėtų padėti tolesnė ir taip jau sėkmingo nefinansinių paslaugų sektoriaus plėtra. Didelių reguliavimo kliūčių tebėra verslo paslaugų sektoriuje, visų pirma buhalteriams, architektams, inžinieriams ir teisininkams. Visų šių profesijų verslo apyvarta yra žemesnė nei ES ir visos ekonomikos vidurkis. Taigi šioms profesijoms taikomi apribojimai gali kenkti Liuksemburgo įmonių konkurencingumui. Šios kliūtys apima leidimą tik architektams vykdyti labai įvairią veiklą; leidimą tik aukštos kvalifikacijos profesionalams atlikti paprastas užduotis, pvz., susijusias su atlyginimais ar mokesčių deklaracijų rengimu; leidimą tik teisininkams teikti teisines konsultacijas; taip pat teisininkams taikomus juridinio statuso bei akcijų valdymo reikalavimus, nesuderinamumo taisykles ir tarpdisciplininius apribojimus, kurie gali būti neproporcingi esminiams principams, kaip antai profesijos nepriklausomumui, ir atitinkamai priežiūros tvarkai;

               (11)siekiant išvengti neigiamo poveikio būtina vykdyti tikslinę aktyvią darbo rinkos politiką ir mokymosi visą gyvenimą programas, visų pirma skirtas vyresnio amžiaus darbuotojams, kurių nedarbo lygis tebėra žemiausias ES. Imtasi priemonių jų įsidarbinamumui ir sąsajoms su darbo rinka pagerinti. Nuo 2016 m. sausio 1 d. įgyvendinamas Įstatymas dėl neįgalių darbuotojų perklasifikavimo, kuriuo tokiems darbuotojams suteikiama daugiau galimybių ilgiau likti darbo rinkoje. Tačiau visapusiška strategija po konsultacijų su socialiniais partneriais dar nepateikta. Vadinamasis Amžiaus paktas, t. y. 2014 m. balandžio mėn. Parlamentui pateiktas įstatymo projektas, kuriuo siekiama skatinti įmones, kuriose dirba daugiau kaip 150 darbuotojų, išlaikyti vyresnio amžiaus darbuotojus, vis dar nepriimtas. Kad tokia politika būtų sėkminga, tebėra svarbu užtikrinti kvalifikacijos kėlimo galimybes vykdant tikslinę aktyvią darbo rinkos politiką ir teikiant mokymosi visą gyvenimą galimybes vyresnio amžiaus darbuotojams remti. Investuoti į gebėjimus itin svarbu siekiant visiškai naudotis skaitmenine ekonomika ir išlaikyti konkurencingumą;

               (12)nekilnojamojo turto pasiūlos trūkumui mažinti priimta nemažai priemonių, bet realus jų poveikis dar nėra matomas. Atrodo, kad viena iš pagrindinių būsto pasiūlos didinimo kliūčių – tai, kad nėra galimybės nusipirkti statybai skirtos žemės, kuri dažniausiai priklauso privatiems asmenims. Ribota būsto pasiūla kartu su pastovia paklausa nulėmė nuolatinį būsto kainų didėjimą. Tai iš dalies paaiškina namų ūkių įsiskolinimo, daugiausia susijusio su hipotekinėmis paskolomis, didėjimo tendenciją. Be to, nepaisant didelių investicijų į transporto infrastruktūrą, vis dar neišspręsta eismo spūsčių problema. Ji dar aktualesnė dėl to, kad kaimyninių šalių fiskalinė politika sieną kertančius darbuotojus atgraso nuo modernios darbo praktikos, pvz., nuotolinio darbo. Tikėtina, kad tiek būsto, tiek judumo problemos papildomai sunkins ekonomikos įvairinimo ir konkurencingumo didinimo pastangas. Jos taip pat gali būti aukštos kvalifikacijos darbuotojų pritraukimo į darbo rinką kliūtis;

               (13)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Liuksemburgo ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Liuksemburgas ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jam skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Liuksemburgo politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (14)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir laikosi nuomonės
                  10
               , kad Liuksemburgas turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto,

               REKOMENDUOJA Liuksemburgui 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Stiprinti ekonomikos įvairinimą, be kita ko, šalinant kliūtis investicijoms ir inovacijoms. Pašalinti reguliavimo apribojimus verslo paslaugų sektoriuje.

               2.
                     Užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą, apriboti ankstyvą išėjimą į pensiją ir padidinti vyresnio amžiaus asmenų užimtumo lygį.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 515 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 81 final.

                     (8)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.