title: Komisijos rekomendacija (ES) 2021/1970 2021 m. lapkričio 10 d. dėl bendros Europos kultūros paveldo duomenų erdvės

text:
               2021 11 12

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 401/5

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2021/1970
      2021 m. lapkričio 10 d.
      dėl bendros Europos kultūros paveldo duomenų erdvės
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  dėl skaitmeninių technologijų mūsų gyvenimas sparčiai keičiasi – jos suteikia naujų galimybių visuomenei, įskaitant kultūros paveldo įstaigas. Naudodamosi skaitmeninėmis technologijomis, kultūros paveldo įstaigos gali veiksmingiau skaitmeninti kultūros paveldo vertybes ir pasiekti platesnę auditoriją. Taip užtikrinama įvairesnė prieiga prie kultūros vertybių ir atsiranda daugiau būdų visuomenei jas atrasti bei tyrinėti ir jomis naudotis, taip pat daugiau galimybių pakartotinai naudotis kultūros vertybėmis siekiant kurti novatoriškas ir kūrybiškas paslaugas bei produktus įvairiuose, pavyzdžiui, kituose kultūros ir kūrybos, taip pat turizmo, sektoriuose;

                  (2)

                  kaip pabrėžiama komunikate „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (1), skaitmeninės technologijos tapo kaip niekad svarbios norint dirbti, mokytis, bendrauti, pramogauti ir naudotis įvairiomis – sveikatos priežiūros, kultūros ir kt. – paslaugomis bei produktais;

                  (3)

                  per COVID-19 pandemiją išaiškėjo, kuriais atžvilgiais kultūros paveldo sektorius stiprus ir kuriais pažeidžiamas, taip pat poreikis paspartinti šio sektoriaus skaitmeninę transformaciją, siekiant kuo geriau pasinaudoti teikiamomis galimybėmis. Daug kultūros įstaigų patyrė didelių finansinių nuostolių arba turėjo užsidaryti. Vis dėlto, nors pandemija sukėlė finansinių problemų, yra ir daugybė įstaigų, kurios sugebėjo išlaikyti ar net padidinti savo auditoriją ėmusios teikti daugiau skaitmeninių paslaugų (apimančių bendravimą su auditorija, dalijimąsi kolekcijomis, skaitmeninių priemonių siūlymą ir kt.). Tai dar kartą įrodė didelę jų vertę visuomenei ir Europos ekonomikai;

                  (4)

                  kultūros paveldas – ne tik pagrindinis elementas kuriant bendromis vertybėmis grindžiamą Europos tapatybę, bet ir Europos ekonomikai svarbus veiksnys, skatinantis inovacijas, kūrybingumą ir ekonomikos augimą. Pavyzdžiui, kultūrinis turizmas sudaro iki 40 proc. viso turizmo Europoje (2), o kultūros paveldas yra viena iš esminių kultūrinio turizmo dalių. Pažangus kultūros paveldo vertybių skaitmeninimas ir pakartotinis tokio turinio naudojimas gali sukurti naujų darbo vietų ne tik kultūros paveldo, bet ir kituose kultūros bei kūrybos sektoriuose, kaip antai vaizdo žaidimų ir kino pramonės sektoriuose. Kultūros ir kūrybos sektoriuose sukuriama 3,95 proc. ES pridėtinės vertės (477 mlrd. eurų), dirba 8,02 mln. žmonių ir veikia 1,2 mln. įmonių, iš kurių 99,9 proc. yra labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) (3);

                  (5)

                  atlikus Komisijos rekomendacijos dėl kultūrinės medžiagos skaitmeninimo, internetinės prieigos ir skaitmeninio išsaugojimo (2011/711/ES) vertinimą (4) padaryta išvada, kad kai kurie iš uždavinių, kurie kultūros paveldo sektoriuje buvo aktualūs prieš 10 metų, tebėra spręstini ir šiandien, pavyzdžiui, tebėra būtina kuo skubiau imtis Europos kultūros paveldo, visų pirma nykstančio kultūros paveldo, apsaugos ir išsaugojimo veiksmų. Tačiau šio vertinimo ataskaitoje taip pat pripažinta, kad su kultūros paveldu susijusi situacija per pastaruosius metus gerokai pasikeitė – kilo naujų poreikių, bet – dar svarbiau – atsirado ir naujų galimybių, kurios gali padėti toliau didinti kultūros paveldo indėlį į Europos ekonomiką. Todėl svarbu užtikrinti politikos atsaką, kuris atitiktų šiuos naujus kultūros paveldo sektoriaus, kultūros ir kūrybos sektorių ir visos visuomenės poreikius ir lūkesčius;

                  (6)

                  šioje rekomendacijoje valstybės narės raginamos sukurti tinkamas sistemas, kuriomis būtų siekiama skatinti kultūros paveldo sektoriaus atsigavimą bei transformaciją ir padėti kultūros paveldo įstaigoms ateityje tapti pajėgesnėms ir atsparesnėms. Tai sudarys sąlygas visoje ES kokybiškiau skaitmeninti, pakartotinai naudoti ir skaitmeniniu būdu išsaugoti kultūros paveldo vertybes, o tai savo ruožtu turės pasekmių kitiems pagrindiniams Europos ekonomikos sektoriams, pavyzdžiui, turizmo, mokslinių tyrimų ir kitiems kultūros bei kūrybos sektoriams;

                  (7)

                  valstybės narės skirtingai sprendžia su kultūros paveldu susijusius klausimus, nevienodu mastu atsižvelgdamos į konkrečias kultūros paveldo įstaigų ypatybes ir poreikius. Kultūros paveldo sektoriui skirta išsami skaitmeninė strategija, kurioje būtų suformuota aiški ir konkreti vizija ir nustatytos tinkamiausios priemonės jai įgyvendinti, užtikrintų veiksmingesnį politikos atsaką ir sustiprintų šį sektorių. Kad būtų užtikrinta veiksminga skaitmeninė transformacija, pasitikėjimas ir glaudus bendradarbiavimas, valstybės narės turėtų į strategijos rengimo procesą įtraukti visas atitinkamas suinteresuotąsias šalis;

                  (8)

                  pažangių skaitmeninių, pavyzdžiui, 3D, dirbtinio intelekto, mašinų mokymosi, debesijos kompiuterijos, duomenų, virtualiosios realybės ir papildytosios realybės, technologijų plėtra suteikė beprecedenčių skaitmeninimo, internetinės prieigos ir skaitmeninio išsaugojimo galimybių. Pažangios skaitmeninės technologijos padeda kurti veiksmingesnius procesus (pvz., automatizuoto metaduomenų generavimo, žinių gavybos, automatinio vertimo, tekstų atpažinimo optinio ženklų atpažinimo sistemomis) ir kokybiškesnį turinį. Jos sudaro sąlygas rastis novatoriškoms meno kūrybos formoms ir naujiems sąveikos su kultūriniu turiniu ir naudojimosi juo būdams, tokiems kaip bendras kuravimas, bendras kūrimas ir visuomenės patalka, taigi suteikia galimybę dalyvauti visuomenei. Dirbtinio intelekto, blokų grandinės ir kitos pažangios technologijos gali būti naudojamos ir neteisėtai parduodamoms kultūros vertybėms automatiškai identifikuoti. Tokių pažangių technologijų įsisavinimas turi didelį poveikį Europos ekonomikos atsigavimui ir augimui po COVID-19 pandemijos, todėl valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių jam remti;

                  (9)

                  be to, valstybės narės ir kultūros paveldo įstaigos turėtų pasinaudoti pažangių skaitmeninių technologijų teikiamomis beprecedentėmis galimybėmis skatinti veiksmus klimato srityje ir remti Europos žaliajame kurse (5) nustatytą perėjimą prie žalesnės bei tvaresnės ES ekonomikos. Pavyzdžiui, trimačiu (3D) formatu suskaitmenintos kultūros paveldo vertybės gali būti svarbių žinių apie su klimatu susijusį poveikį, prisitaikymą prie klimato kaitos ir atsparumą jai šaltinis (pvz., 3D sudaro galimybę neardomaisiais metodais analizuoti objektus, vizualizuoti pažeidimus ir teikti restauravimui bei konservavimui aktualią informaciją ir pan.). Atsparumo klimato kaitai didinimo ir kultūros paveldo paminklų, pastatų ir vietovių prevencinio konservavimo srityse labai svarbų vaidmenį gali atlikti ir skaitmeniniai dvyniai bei Žemės stebėjimo technologijos. Šiame kontekste skaitmeninimas taip pat yra veiksnys, padedantis ekspertams kovoti su nusikaltimais aplinkai konkrečiose vietovėse;

                  (10)

                  svarbu, kad valstybės narės toliau dėtų pastangas skaitmeninti (6) ir skaitmeniniu būdu išsaugoti kultūros paveldo vertybes. Konkrečių ir išmatuojamų rezultatų būtų pasiekiama nustačius poreikių vertinimu ir aiškiais bei objektyviais kriterijais pagrįstus konkrečius skaitmeninimo ir išsaugojimo tikslus. Tai būtų ypač svarbu kultūros paveldui, kuriam gresia pavojus. Tokiais atvejais, pavyzdžiui, konservavimo ir restauravimo tikslais, gali būti būtina atlikti ir patį detaliausią 3D skaitmeninimą. Kita vertus, skaitmeninimas turėtų būti vienas iš prioritetų net ir tada, kai būklės blogėjimo ar sunaikinimo pavojus yra mažas, nes suskaitmenintos kultūros paveldo vertybės turi didelį pakartotinio naudojimo tokiais tikslais kaip novatoriški potyriai ir tvarus turizmas potencialą, o tai gali padėti gaivinti visą ekonomiką ir didinti jos atsparumą laikantis Europos žaliojo kurso tikslų. Be to, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų skaitmeninti sričių, kuriose skaitmeninama nepakankamai, objektus, pavyzdžiui pastatus, paminklus, vietoves ir nematerialųjį kultūros paveldą;

                  (11)

                  3D technologijos gali būti naudojamos ne tik išsaugojimo ir restauravimo tikslais – jos taip pat suteikia kultūros paveldo įstaigoms daugiau galimybių pasiekti didesnę auditoriją ir pasiūlyti įtraukesnių potyrių, pavyzdžiui, galimybę virtualiai patekti į vietas, kurios paprastai nėra prieinamos (pvz., yra po vandeniu) arba yra laikinai uždarytos, arba teikti paslaugas regos sutrikimų turintiems asmenims, siūlant, pavyzdžiui, lytimuosius potyrius. Todėl skiriant ypatingą dėmesį kultūros paveldo, kuriam gresia pavojus, ir lankomiausių kultūros bei paveldo paminklų, pastatų ir vietovių 3D skaitmeninimui, išaugtų kultūros paveldo vertė ir potencialas. Tai taip pat atitiktų 2019 m. balandžio mėn. deklaraciją dėl bendradarbiavimo skatinant kultūros paveldo skaitmeninimą (7), kuria valstybės narės sutarė kartu didinti pastangas ir siekti pažangos, konkrečiai, įgyvendinti europinę kultūros paveldo vertybių, paminklų ir vietovių 3D skaitmeninimo iniciatyvą;

                  (12)

                  tačiau skaitmeninimas pats savaime neapima skaitmeninio išsaugojimo. Siekdamos užtikrinti ilgalaikę prieigą prie suskaitmenintų vertybių, valstybės narės turi atidžiai planuoti ir vykdyti skaitmeninio savo vertybių išsaugojimo veiklą, apsvarstydamos visus svarbius finansinius, organizacinius ir techninius ilgojo laikotarpio iššūkius. Skaitmeninio išsaugojimo tikslai gali būti susiję ne tik su skaitmeninimo prioritetu laikomomis kultūros paveldo vertybėmis (pvz., vertybėmis, kurioms gresia pavojus, lankomiausiais paminklais ir vietovėmis arba sričių, kuriose skaitmeninama nepakankamai, objektais), bet ir su anksčiau suskaitmenintomis vertybėmis;

                  (13)

                  dabartinė finansinė programa suteikia valstybėms narėms beprecedenčių galimybių naudotis įvairiais finansavimo šaltiniais, siekiant suaktyvinti skaitmeninimo ir išsaugojimo veiklą ir gerokai padidinti pajėgumus kultūros paveldo sektoriuje. Valstybės narės turėtų didinti šio sektoriaus dalyvių informuotumą apie finansavimo iš Skaitmeninės Europos programos, programos „Europos horizontas“ (8), Sanglaudos politikos fondų (9), iniciatyvos „REACT-EU“ (10), Techninės paramos priemonės (11) ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (12) lėšų galimybes, teikiamas siekiant skatinti šiam sektoriui atsigauti reikiamas investicijas ir jo skaitmeninę transformaciją, užtikrinti geresnę prieigą prie kultūros išteklių ir daryti teigiamą poveikį vietos bendruomenėms;

                  (14)

                  Europos kultūros paveldui suskaitmeninti reikia daug finansinių išteklių. Siekdamos dalytis finansinėmis išlaidomis ir kartu greičiau užtikrinti visuomenės galimybę susipažinti su kultūros paveldu, kultūros paveldo įstaigos bendradarbiauja su privačiojo sektoriaus atstovais. Tačiau daugelyje šių bendradarbiavimo susitarimų privatiems partneriams suteikiamos išskirtinės teisės. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/1024 (13) nustatytos būtiniausios pakartotinį naudojimą reglamentuojančios taisyklės ir praktinė tvarka, palengvinanti pakartotinį esamų dokumentų, kuriais disponuoja valstybių narių viešojo sektoriaus institucijos, naudojimą. Visų pirma, joje reikalaujama, kad į jos taikymo sritį patenkančios kultūros paveldo įstaigos (pvz., muziejai, archyvai, bibliotekos) laikytųsi direktyvos 12 straipsnyje išdėstytų konkrečių nuostatų dėl išskirtinių susitarimų. Kad visiems būtų lengviau sąžiningomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis susipažinti su kultūros paveldo vertybėmis, su privačiojo sektoriaus subjektais bendradarbiaujančios kultūros paveldo įstaigos, taip pat ir tos, kurioms netaikoma nurodyta direktyva, turėtų siekti taikyti minėtame 12 straipsnyje nustatytus principus;

                  (15)

                  kaip pabrėžiama Europos įgūdžių darbotvarkėje (14), COVID-19 pandemija dar labiau padidino jau esamą skaitmeninių įgūdžių trūkumą, be to, randasi nauja nelygybė, nes daug specialistų neturi pakankamai darbo vietoje reikalingų skaitmeninių įgūdžių. Tai taikoma ir kultūros paveldo sektoriui – jame dėl skaitmeninės atskirties mažoms įstaigoms (pvz., muziejams) yra ypač sunku pasinaudoti tokiomis pažangiomis technologijomis kaip 3D arba dirbtinis intelektas. Todėl, atsižvelgdamos į Europos įgūdžių darbotvarkę ir jos pirmąją pavyzdinę iniciatyvą – Įgūdžių paktą – ir siekdamos padėti įgyvendinti Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą (15), valstybės narės turėtų nustatyti konkrečius kultūros paveldo specialistų kvalifikacijos kėlimo arba jų perkvalifikavimo tikslus. Be to, pasitelkiant pagal Sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje planą sukurtą kultūros paveldo srities aljansą (CHARTER), kultūros ir kūrybos sektoriuose, kaip vienoje iš 14 bendrosios rinkos strategijoje nustatytų ekosistemų, šiuo metu plėtojama didelio masto partnerystė įgūdžiams tobulinti. Ši partnerystės organizacija turėtų prisijungti prie Įgūdžio pakto;

                  (16)

                  skaitmenindamos kultūros paveldą ir juo dalydamosi kultūros paveldo įstaigos susidūrė su įvairiomis su autorių teisėmis susijusiomis kliūtimis, tokiomis kaip leidimų naudotis autorių teisių saugomais kūriniais įsigijimo išlaidos, nepakankama kultūros paveldo specialistų kompetencija autorių teisių srityje, tarpvalstybinio įstaigų bendradarbiavimo apribojimai. Todėl ES lygmeniu imtasi konkrečių priemonių šioms problemoms spręsti. Pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/790 (16) dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje pateikta įvairių nuostatų, kuriomis modernizuojama autorių teisių sistema, kuria reglamentuojamas kultūros paveldo įstaigų veikimas skaitmeninėje aplinkoje. Vienas iš svarbiausių pokyčių yra tai, kad šia direktyva nustatyta aiški kultūros paveldo įstaigų rinkiniuose esančių kūrinių, kuriais nebeprekiaujama, skaitmeninimo ir sklaidos sistema. Be to, šioje direktyvoje nustatytos suderintos privalomos išimtys, kuriomis užtikrinama kultūros paveldo įstaigų galimybė daryti kopijas išsaugojimo tikslais, taip pat galimybė atlikti tekstų bei duomenų gavybą mokslinių tyrimų tikslais. Galiausiai, siekiant padidinti teisinį tikrumą, šioje direktyvoje išaiškinamas vaizduojamojo meno kūrinių viešojoje erdvėje statusas. Naujosiomis autorių teisių taisyklėmis visų pirma bus sudarytos palankesnės sąlygos kultūros paveldo įstaigoms vykdyti savo pagrindinius su viešuoju interesu susijusius uždavinius, nes jomis bus užtikrintas geresnis kultūros paveldo išsaugojimas bei prieiga prie jo ir gerokai supaprastintas kūrinių, kuriais nebeprekiaujama, naudojimas Europos kultūros ir visų piliečių labui. Todėl valstybės narės turi užtikrinti veiksmingą ES autorių teisių teisės aktų įgyvendinimą ir taikymą, kad kultūros paveldo įstaigos galėtų visapusiškai naudotis autorių teisių sistema, atnaujinta visų pirma Direktyva (ES) 2019/790;

                  (17)

                  stiprinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir tarpvalstybinę standartizacijos veiklą ES ir už jos ribų, labai svarbų vaidmenį atlieka Europos skaitmeninė biblioteka (EUROPEANA) (17). Jos standartizuotomis dalijimosi skaitmeniniu turiniu ir metaduomenimis internete sistemomis, visų pirma EUROPEANA duomenų modeliu (18), pareiškimais dėl teisių (19) ir turinio skelbimo bibliotekoje EUROPEANA sistema (20), plačiai naudojasi tiek Europos, tiek kitų pasaulio šalių kultūros paveldo sektoriaus subjektai. Pavyzdžiui, EUROPEANA duomenų modelis suteikia galimybę standartizuotai perteikti bibliotekai EUROPEANA kultūros paveldo įstaigų pateiktus skirtingų sričių ir skirtingų formatų duomenis. Portale RightsStatements.org pateikiami standartizuoti pareiškimai dėl teisių, kuriais kultūros paveldo įstaigos gali naudotis norėdamos informuoti visuomenę apie tai, ar konkretus skaitmeninis objektas yra saugomas autorių teisių, ir apie galimybę jį pakartotinai naudoti. Tačiau skaitmeninio turinio ir metaduomenų formatų bei standartų sąveikumo užtikrinimas ir toliau reikalauja daug pastangų, pavyzdžiui, 3D atveju arba kontekstinių elementų ir autoritetinių failų naudojimo semantiniam sąveikumui užtikrinti atveju. 2019 m. balandžio mėn. deklaracijoje dėl bendradarbiavimo skatinant kultūros paveldo skaitmeninimą, valstybės narės susitarė dėti daugiau pastangų toliau plėtoti ir propaguoti skaitmeninimo iniciatyvoms aktualius sąveikumo standartus ir sistemas. Todėl siekdamos suaktyvinti dalijimąsi duomenimis ir pakartotinį jų naudojimą valstybės narės ir kultūros paveldo įstaigos turėtų dėti daugiau pastangų remti atitinkamus standartus ir sistemas ir jų laikytis;

                  (18)

                  bendros Europos kultūros paveldo duomenų erdvės sukūrimas pagal Europos duomenų strategiją (21) suteiks kultūros paveldo įstaigoms galimybę naudotis bendrosios rinkos masto pranašumu. Ši erdvė paskatins pakartotinį turinio naudojimą ir kūrybiškumą įvairiuose sektoriuose, o tai duos naudos visai ekonomikai ir visuomenei. Visų pirma ji suteiks galimybę naudotis aukštos kokybės turiniu ir veiksminga, patikima ir paprasta prieiga prie Europos skaitmeninių kultūros paveldo vertybių. Ji skatins intensyvesnį tolesnį bendradarbiavimą, partnerystes ir sąveiką su tinklui priklausančiais duomenų partneriais (pvz., įvairių Europos šalių muziejais, galerijomis, bibliotekomis, archyvais), kaupyklomis ir skaitmeninio kultūros paveldo srities specialistais. Ši duomenų erdvė bus grindžiama dabartine 2020–2025 m. EUROPEANA strategija (22), kurios tikslas – suteikti kultūros paveldo įstaigoms galių vykdyti skaitmeninę transformaciją;

                  (19)

                  šiuo metu bibliotekoje EUROPEANA suteikiama prieiga prie 52 mln. kultūros paveldo vertybių, iš kurių 45 proc. gali būti pakartotinai naudojama įvairiuose sektoriuose. Atvaizdai ir tekstai sudaro iki 97,5 proc. šių vertybių, o audiovizualinis ir 3D turinys – tik atitinkamai 2,47 proc. ir 0,03 proc. Gausesni aukštos kokybės suskaitmenintų vertybių, pvz., 3D turinio, ištekliai padėtų skatinti inovacijas ir kūrybą, nes suskaitmenintomis kultūros paveldo vertybėmis būtų galima (pakartotinai) naudotis įvairiose pagrindinėse srityse (pvz., švietimo, išmaniųjų miestų ir aplinkos modeliavimo, tvaraus turizmo ir kultūros bei kūrybos). Per duomenų erdvę papildžius esamus išteklius dar 40 milijonų aukštos kokybės suskaitmenintų įvairių rūšių vertybių, internete būtų galima rasti dar daugiau medžiagos ir kartu būtų toliau garsinamas mūsų Europos kultūros paveldas. Pagausėjus ištekliams taip pat padidėtų pakartotinio naudojimo mastas – tai sudarytų sąlygas rastis naujoms paslaugoms ir prietaikoms. Svarbu, kad kultūros paveldo įstaigos, padedant valstybėms narėms, svariai prisidėtų prie šios duomenų erdvės;

                  (20)

                  labai svarbų vaidmenį kultūros paveldo srityje atlieka nacionalinės ir tam tikros srities arba teminės kaupyklos – jos padeda nacionaliniu ir Europos lygmenimis susieti įvairius kultūros paveldo ir kitų sektorių subjektus. Pavyzdžiui, nacionalinėse kaupyklose yra kaupiamas ir gausinamas bibliotekai EUROPEANA skirtas turinys, jos suteikia galimybę susipažinti su jų šalių kultūros paveldo vertybėmis ir jas garsina taip pat kaupia kultūros paveldo sektoriui svarbius išteklius ir žinias. Tačiau, nors dauguma įvairių ES šalių kaupyklų turi oficialius įgaliojimus vykdyti savo veiklą, tebesama ir daug tokių, kurios reikiamų įgaliojimų neturi ir kurioms sunku užsitikrinti pakankamus ir tvarius išteklius ar organizacinę paramą. Valstybės narės turėtų spręsti šią problemą didindamos kaupyklų vaidmenį, teikdamos atitinkamą paramą ir padėdamos joms prisidėti prie bendros Europos kultūros paveldo duomenų erdvės;

                  (21)

                  kadangi, kaip numatoma, skaitmeninių vertybių skaičius didės ir ištekliai sudėtingės, reikės saugių, atsparių, veiksmingų ir tvarių debesija grindžiamų tokių duomenų rinkinių tvarkymo, prieigos prie jų ir jų valdymo sprendimų. Todėl siekiant užtikrinti veiksmingą prieigą prie suskaitmenintų kultūros paveldo vertybių bus svarbi valstybių narių parama (23) Europos debesijos ir tinklo paribio infrastruktūros ir paslaugų susiejimo veiklai;

                  (22)

                  ši rekomendacija grindžiama Rekomendacija 2011/711/ES ir ją pakeičia,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      I SKYRIUS

         BENDROSIOS NUOSTATOS

         Tikslas ir taikymo sritis

                  1.

                  Šios rekomendacijos tikslas – sudaryti sąlygas sukurti bendrą Europos kultūros paveldo duomenų erdvę (toliau – duomenų erdvė) ir taip padėti kultūros paveldo įstaigoms aktyviau vykdyti skaitmeninimo bei išsaugojimo veiklą ir pasinaudoti skaitmeninės transformacijos teikiamomis galimybėmis. Šioje rekomendacijoje valstybės narės raginamos sukurti tinkamas sistemas, kuriomis būtų siekiama skatinti šio sektoriaus atsigavimą bei transformaciją ir padėti kultūros paveldo įstaigoms ateityje tapti atsparesnėms.

                  2.

                  Ši rekomendacija taikoma visų rūšių (materialiajam, nematerialiajam, gamtos, skaitmeniniam) kultūros paveldui , įskaitant visas kultūros paveldo, kuriam gresia pavojus, kategorijas.

         Apibrėžtys

                  3.

                  Šioje rekomendacijoje vartojamų terminų apibrėžtys:

                              1)

                              kultūros paveldo vertybės – vertybės, kurias sudaro:

                                          a)

                                          materialiojo kultūros paveldo vertybės, kaip antai paminklai, archeologinės vietovės, garso ir audiovizualinė medžiaga, knygos, žurnalai, laikraščiai, nuotraukos, muziejų objektai, archyviniai dokumentai;

                                          b)

                                          nematerialiojo kultūros paveldo vertybės;

                                          c)

                                          gamtos paveldo vertybės, kaip antai kraštovaizdžiai ir gamtos vietovės, kaip apibrėžta Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvencijos 2 straipsnyje (24);

                                          d)

                                          skaitmeninis paveldas;

                              2)

                              nematerialusis kultūros paveldas – ilgainiui nusistovėjusi veikla, vaizdai, išraiškos formos, žinios, įgūdžiai, taip pat su jais susijusios priemonės, objektai, žmogaus veiklos produktai ir su jais susijusios kultūros erdvės, kuriuos bendruomenės, grupės ir kai kuriais atvejais pavieniai žmonės pripažįsta savo kultūros paveldo dalimi, kaip apibrėžta Nematerialaus kultūros paveldo apsaugos konvencijos 2 straipsnyje (25);

                              3)

                              skaitmeninis paveldas – analoginio atitikmens neturinčios skaitmenine forma sukurtos vertybės, kaip antai skaitmeninis menas ar animacija arba virtualūs muziejai, arba kultūros turinys, sukurtas ne kultūros paveldo įstaigų, pavyzdžiui, socialiniuose tinkluose arba žaidimų pramonėje;

                              4)

                              kultūros paveldo įstaiga – viešoji biblioteka, muziejus, archyvas ar filmų arba garso įrašų paveldo įstaiga, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2019/790 2 straipsnio 3 punkte;

                              5)

                              skaitmeninimas – vertybių konvertavimas iš analoginio į skaitmeninį formatą;

                              6)

                              skaitmeninė transformacija – skaitmeninių technologijų naudojimo organizacijos veikimo ir vertės kūrimo būdui pakeisti procesas ir šio proceso rezultatas;

                              7)

                              skaitmeninis išsaugojimas – įvairi veikla, reikalinga užtikrinti, kad skaitmeniniai objektai galėtų būti randami, pateikiami, naudojami ir suprantami ateityje.

            II SKYRIUS

         PAŽANGUS KULTŪROS PAVELDO SKAITMENINIMAS IR SKAITMENINIS IŠSAUGOJIMAS

                  4.

                  Siekdamos paspartinti šio sektoriaus skaitmeninę transformaciją, valstybės narės turėtų parengti ir (arba) reguliariai atnaujinti kultūros paveldui skirtą išsamią ir perspektyvią atitinkamai nacionalinio arba regioninio lygmens skaitmeninę strategiją. Rengdamos skaitmeninę strategiją, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su visais suinteresuotaisiais subjektais (suinteresuotosiomis šalimis), kaip antai kultūros paveldo įstaigomis ir kompetentingomis institucijomis, arba sudaryti sąlygas šių subjektų bendradarbiavimui, taip pat turėtų teikti išteklius (paramą) tai strategijai įgyvendinti.

                  5.

                  Siekiant užtikrinti didesnį skaitmeninimo ir skaitmeninio išsaugojimo proceso veiksmingumą ir didesnes prieigos prie kokybiškesnio turinio ir jo (pakartotinio) naudojimo galimybes, nacionalinėje strategijoje turėtų būti numatytos priemonės, kuriomis būtų siekiama padėti kultūros paveldo įstaigoms diegti pažangias, pavyzdžiui, 3D, dirbtinio intelekto, išplėstinės realybės, debesijos kompiuterijos, duomenų ir blokų grandinės, technologijas.

                  6.

                  Skaitmeninėje strategijoje turėtų būti nustatyti aiškūs skaitmeninimo ir skaitmeninio išsaugojimo tikslai. Tie tikslai turėtų būti grindžiami objektyviais ir aiškiais kriterijais, be kita ko, susijusiais su:

                              a)

                              kultūros paveldu, kuriam gresia pavojus;

                              b)

                              labiausiai fiziškai lankomais kultūros ir paveldo paminklais, pastatais ir vietovėmis;

                              c)

                              žemu tam tikrų kategorijų kultūros paveldo vertybių skaitmeninimo lygiu.

                        Iki 2030 m. valstybės narės turėtų 3D formatu suskaitmeninti visus į a punkto aprėptį patenkančius paminklus ir vietoves ir 50 proc. visų į b punkto aprėptį patenkančių vertybių.
                  Iki 2025 m. valstybės narės turėtų suskaitmeninti 40 proc. iki 2030 m. siekiamų suskaitmeninti vertybių.
                  Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad visos 6 punkto a, b ir c papunkčiuose nurodytos suskaitmenintos kultūros vertybės taip pat būtų skaitmeniniu būdu išsaugomos.

                  7.

                  Planuodamos skaitmeninimą valstybės narės ir kultūros paveldo įstaigos turėtų laikytis holistinio požiūrio. Tai reiškia, kad turėtų būti apsvarstomi tokie klausimai kaip skaitmeninimo tikslas, tikslinės vartotojų grupės, aukščiausia galima kokybė, suskaitmenintų kultūros paveldo vertybių skaitmeninis išsaugojimas, įskaitant tokius aspektus kaip formatai, saugojimas, būsimas perkėlimas, nuolatinė priežiūra ir ilguoju laikotarpiu būtini finansiniai bei personalo ištekliai. Skaitmeninėje strategijoje turėtų būti nustatytas aiškus ir tiksliai apibrėžtas nacionalinių arba regioninių kaupyklų įgaliojimas bendradarbiauti su kultūros paveldo įstaigomis siekiant užtikrinti prieigą prie suskaitmenintų kultūros paveldo vertybių per EUROPEANA ir duomenų erdvę. Visų pirma, valstybės narės turėtų didinti kaupyklų, kaip tarpininkių tarp EUROPEANA ir kultūros paveldo įstaigų, vaidmenį ir skatinti jas aktyviai prisidėti prie duomenų erdvės.

                  8.

                  Valstybės narės turėtų remti kultūros paveldo sektoriaus ir kitų sektorių, kaip antai aukštojo mokslo, profesinio rengimo ir mokymo, kūrybos pramonės ir tvaraus kultūrinio turizmo, partnerystes, padedančias skatinti su naujomis paslaugomis ir prietaikomis susijusias inovacijas.

                  9.

                  Valstybės narės turėtų sudaryti geresnes sąlygas mažoms ir vidutinėms įmonėms prisidėti prie kultūros paveldo sektoriaus skaitmeninės transformacijos, visų pirma prie skaitmeninimo tikslo ir prie siekio kurti duomenimis grindžiamas inovacijas.

                  10.

                  Užmezgusios partnerystės ryšius su privačiojo sektoriaus subjektais, kultūros paveldo įstaigos turėtų užtikrinti, kad būtų nustatytos aiškios ir sąžiningos suskaitmenintų vertybių pakartotinio naudojimo sąlygos, atitinkančios konkurencijos taisykles ir Direktyvos (ES) 2019/1024 nuostatas, visų pirma (jei taikytina) šios direktyvos 12 straipsnyje nustatytas taisykles dėl išskirtinių susitarimų.

                  11.

                  Kad kultūros paveldo įstaigos galėtų pasinaudoti visomis pažangių skaitmeninių technologijų teikiamomis galimybėmis, valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių skaitmeninių įgūdžių trūkumui šiame sektoriuje įvertinti. Visų pirma, valstybės narės turėtų nustatyti iki 2030 m. pasiektinus didelio užmojo tikslus, susijusius su kultūros paveldo specialistų kvalifikacijos kėlimu ir jų perkvalifikavimu, įskaitant mokymą tokiose srityse kaip duomenų valdymas ir analizė, dirbtinis intelektas, pažangus skaitmeninimas ir išplėstinės realybės technologijos.

                  12.

                  Kad būtų lengviau vykdyti skaitmeninę kultūros paveldo įstaigų transformaciją, didinti prieigos prie kultūros paveldo galimybes ir jį garsinti, valstybėms narėms rekomenduojama pasinaudoti visomis dabartinės autorių teisių sistemos teikiamomis galimybėmis:

                              a)

                              užtikrinti tinkamą ir veiksmingą atitinkamų ES autorių teisių nuostatų, visų pirma Direktyvos (ES) 2019/790 nuostatų, įgyvendinimą;

                              b)

                              padėti visoms šalims veiksmingai praktiškai taikyti nacionalines įgyvendinimo taisykles;

                              c)

                              atidžiai stebėti nacionalinių įgyvendinimo taisyklių taikymą siekiant užtikrinti, kad jis būtų sėkmingas;

                              d)

                              padėti kultūros paveldo specialistams įgyti su autorių teisėmis ir licencijavimu susijusių įgūdžių ir teikti jiems ekspertines su autorių teisėmis susijusias žinias.

                  13.

                  Siekdamos rasti bendrus su pažangiu skaitmeninimu ir išsaugojimu susijusių uždavinių sprendimus, keistis geriausia patirtimi, viešinti ir garsinti Europos kultūros išteklius, vertybes ir sėkmės istorijas, valstybės narės turėtų skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir partnerystes su tarptautinio lygmens kultūros paveldo įstaigomis, taip papildydamos UNESCO ir Europos Tarybos remiamus veiksmus.

                  14.

                  Siekdamos suaktyvinti skaitmeninimo ir išsaugojimo veiklą, valstybės narės turėtų visapusiškai išnaudoti visas europinio ir nacionalinio finansavimo galimybes.

            III SKYRIUS

         BENDROS EUROPOS KULTŪROS PAVELDO DUOMENŲ ERDVĖS PAGRINDINIAI PRINCIPAI

                  15.

                  Siekiant užtikrinti sąveikumą Europos lygmeniu, kultūros paveldo įstaigos turėtų laikytis atitinkamų standartų ir sistemų, pavyzdžiui, įgyvendinant bibliotekos EUROPEANA iniciatyvą naudojamų dalijimosi skaitmeniniu turiniu ir metaduomenimis sistemų, įskaitant Europos duomenų modelį, portale Rights.Statements.org skelbiamus pareiškimus dėl teisių ir turinio skelbimo bibliotekoje EUROPEANA sistemą. Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kuriomis būtų skatinama ir padedama laikytis tokių esamų ir būsimų standartų bei sistemų, taip pat bendradarbiauti Europos lygmeniu siekiant išplėsti jų taikymo mastą duomenų erdvės kontekste.

                  16.

                  Valstybės narės turėtų aktyviai raginti kultūros paveldo įstaigas suteikti prieigą prie jų suskaitmenintų vertybių per EUROPEANA ir taip prisidėti prie duomenų erdvės. Tai turėtų būti daroma laikantis 15 punkte nurodytų standartų ir sistemų ir I bei II prieduose nustatytų orientacinių tikslų.

                  17.

                  Siekiant garsinti didžiausias Europos kultūros vertybes, skatinti galimą jų pakartotinį naudojimą tokiose svarbiose srityse kaip socialiniai ir humanitariniai mokslai, tvarus kultūrinis turizmas ir kultūros bei kūrybos sektoriai arba padėti nustatyti neteisėtai parduodamas kultūros vertybes, 16 punkte nurodytą kultūros paveldo įstaigų indėlį visų pirma turėtų sudaryti 3D formatu suskaitmenintos kultūros paveldo vertybės.

                  18.

                  Siekdamos suaktyvinti dalijimąsi duomenimis, valstybės narės turėtų savo politikos priemonėmis užtikrinti, kad duomenys, gauti įgyvendinant viešosiomis lėšomis finansuojamus skaitmeninimo projektus, taptų ir liktų randami, prieinami, sąveikūs ir tinkami kartotinai naudoti (FAIR principai) per skaitmenines infrastruktūras (įskaitant duomenų erdvę).

                  19.

                  Visas viešasis finansavimas būsimiems kultūros paveldo vertybių skaitmeninimo projektams turėtų būtų skiriamas tik su sąlyga, kad suskaitmenintas turinys bus pateiktas bibliotekoje EUROPEANA ir duomenų erdvėje, kaip nurodyta 16 punkte.

                  20.

                  Valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, skirtų bibliotekai EUROPEANA remti ir plačiosios visuomenės informuotumui apie ją didinti, ypač švietimo sektoriuje ir mokyklose. Be kita ko, galėtų būti rengiama mokomoji medžiaga.

                  21.

                  Siekdamos saugoti ir valdyti daugiau suskaitmenintų kultūros paveldo vertybių ir užtikrinti didesnes prieigos prie jų galimybes, valstybės narės turėtų pasinaudoti Europos debesijos ir tinklo paribio infrastruktūros ir paslaugų susiejimo veiklos teikiamomis galimybėmis.

            IV SKYRIUS

         REKOMENDACIJOS ĮGYVENDINIMAS

      Praėjus 24 mėnesiams nuo šios rekomendacijos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir vėliau kas dvejus metus valstybės narės turėtų informuoti Komisiją apie veiksmus, kurių imtasi pagal šią rekomendaciją.

         Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 10 d.

               Komisijos vardu

            Thierry BRETON

               Komisijos narys

         (1)  COM(2021) 118 final.

         (2)  Jungtinių Tautų Pasaulio turizmo organizacijos ataskaita dėl turizmo ir kultūros sinergijos.

         (3)  SWD(2021) 351 final.

         (4)  SWD(2021) 15 final.

         (5)  COM(2019) 640 final.

         (6)  Įskaitant dvimatį skaitmeninimą.

         (7)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/eu-member-states-sign-cooperate-digitising-cultural-heritage

         (8)  https://ec.europa.eu/info/horizon-europe_en.

         (9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/2021_2027/.

         (10)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/coronavirus-response/react-eu.

         (11)  https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_lt.

         (12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_en.

         (13)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1024 dėl atvirųjų duomenų ir viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (OL L 172, 2019 6 26, p. 56).

         (14)  COM(2020) 274 final.

         (15)  COM(2021) 102 final.

         (16)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 96/9/EB ir 2001/29/EB (OL L 130, 2019 5 17, p. 92).

         (17)  COM(2018) 612 final.

         (18)  https://pro.europeana.eu/page/edm-documentation.

         (19)  https://rightsstatements.org/.

         (20)  https://pro.europeana.eu/post/publishing-framework.

         (21)  COM(2020) 66 final.

         (22)  https://op.europa.eu/s/pjHV.

         (23)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/towards-next-generation-cloud-europe.

         (24)  UNESCO Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvencija, 1972 m. lapkričio 16 d., Paryžius.

         (25)  UNESCO Nematerialaus kultūros paveldo apsaugos konvencija, 2003 m. spalio 17 d., Paryžius.

         I PRIEDAS
         Valstybėms narėms nustatyti orientaciniai turinio pateikimo bibliotekoje EUROPEANA ir duomenų erdvėje iki 2030 m. tikslai (1)

                     A

                     B

                     C

                     D

                     E

                     F

                     Įrašų skaičius 2021 m. vasario 1 d.

                     Aukštos kokybės įrašų skaičius (2)2021 m. vasario 1 d.

                     Nauji aukštos kokybės įrašai iki 2030 m.

                     Bendras įrašų skaičius iki 2030 m.
                     [= A + C]

                     Bendras aukštos kokybės įrašų skaičius iki 2030 m. (3)

                     [= B + C]

                     3D skaitmeninės vertybės iki 2030 m. (4)

                        Austrija

                     2 372 357

                     1 106 942

                     1 002 892

                     3 375 249

                     2 109 834

                     401 157

                        Belgija

                     2 499 646

                     2 247 432

                     1 215 817

                     3 715 463

                     3 463 249

                     486 327

                        Bulgarija

                     94 447

                     62 647

                     329 454

                     423 901

                     392 101

                     131 782

                        Kroatija

                     67 357

                     5 456

                     235 877

                     303 234

                     241 332

                     94 351

                        Kipras

                     30 959

                     1 858

                     71 466

                     102 425

                     73 324

                     28 586

                        Čekija

                     881 263

                     369 602

                     889 329

                     1 770 592

                     1 258 931

                     355 732

                        Danija

                     1 032 422

                     662 712

                     676 884

                     1 709 306

                     1 339 596

                     270 754

                        Estija

                     648 205

                     486 024

                     99 825

                     748 030

                     585 849

                     39 930

                        Suomija

                     1 093 297

                     960 899

                     548 428

                     1 641 725

                     1 509 327

                     219 371

                        Prancūzija

                     3 860 232

                     1 779 567

                     6 381 064

                     10 241 296

                     8 160 631

                     2 552 426

                        Vokietija

                     5 536 786

                     4 107 742

                     8 924 266

                     14 461 052

                     13 032 008

                     3 569 707

                        Graikija

                     661 593

                     383 327

                     642 175

                     1 303 768

                     1 025 502

                     256 870

                        Vengrija

                     732 033

                     571 425

                     637 732

                     1 369 765

                     1 209 157

                     255 093

                        Airija

                     86 765

                     44 424

                     856 780

                     943 545

                     901 204

                     342 712

                        Italija

                     2 150 207

                     687 421

                     5 119 900

                     7 270 107

                     5 807 321

                     2 047 960

                        Latvija

                     128 505

                     113 341

                     117 705

                     246 210

                     231 046

                     47 082

                        Lietuva

                     224 359

                     182 337

                     209 875

                     434 234

                     392 212

                     83 950

                        Liuksemburgas

                     65 600

                     1 325

                     145 567

                     211 167

                     146 893

                     58 227

                        Malta

                     50 310

                     1 006

                     46 013

                     96 323

                     47 019

                     18 405

                        Nyderlandai

                     9 126 499

                     7 554 003

                     1 992 463

                     11 118 962

                     9 546 466

                     796 985

                        Lenkija

                     3 040 221

                     936 996

                     2 477 819

                     5 518 040

                     3 414 815

                     991 127

                        Portugalija

                     203 044

                     138 963

                     727 333

                     930 377

                     866 297

                     290 933

                        Rumunija

                     135 213

                     84 549

                     1 209 889

                     1 345 102

                     1 294 438

                     483 956

                        Slovakija

                     15 106

                     453

                     341 636

                     356 742

                     342 089

                     136 654

                        Slovėnija

                     598 310

                     382 081

                     166 799

                     765 109

                     548 880

                     66 720

                        Ispanija

                     2 960 596

                     1 228 351

                     3 851 622

                     6 812 218

                     5 079 973

                     1 540 649

                        Švedija

                     4 307 321

                     3 047 430

                     1 098 975

                     5 406 296

                     4 146 404

                     439 590

                        ES 27

                        42 602 653

                        27 148 311

                        40 017 586

                        82 620 239

                        67 165 896

                        16 007 034

            (1)  Valstybėms narėms nustatyti orientaciniai tikslai yra proporcingi kiekvienos valstybės narės gyventojų skaičiui ir pakoreguoti pagal tos valstybės narės BVP vienam gyventojui (perkamosios galios standartais).

            (2)  Aukštos kokybės įrašai turi atitikti turinio skelbimo bibliotekoje EUROPEANA sistemoje nustatytus 2 arba aukštesnės pakopos (2+ pakopos) reikalavimus turiniui ir A arba aukštesnės pakopos reikalavimus metaduomenims. Šie standartai būtini siekiant skatinti pakartotinį naudojimą įvairiais tikslais.

            (3)  Valstybės narės raginamos pagerinti 1 pakopos įrašų kokybę, todėl bendras aukštos kokybės įrašų skaičius gali dar didėti.

            (4)  40 proc. naujų įrašų turėtų sudaryti 3D skaitmeninės vertybės. Šiuo metu EUROPEANA saugomų 3D skaitmeninių vertybių skaičius laikomas nežymiu.

         II PRIEDAS
         Valstybėms narėms nustatyti tarpiniai turinio pateikimo bibliotekoje EUROPEANA ir duomenų erdvėje iki 2025 m. tikslai

                     A

                     B

                     C

                     D

                     E

                     F

                     Įrašų skaičius 2021 m. vasario 1 d.

                     Aukštos kokybės įrašų skaičius (1)2021 m. vasario 1 d.

                     Nauji įrašai iki 2025 m. (2)

                     Bendras įrašų skaičius iki 2025 m.
                     [= A + C]

                     Bendras aukštos kokybės įrašų skaičius iki 2025 m. (3)

                     [= B + C]

                     Vertybės 3D formatu iki 2025 m. (4)

                        Austrija

                     2 372 357

                     1 106 942

                     401 157

                     2 773 514

                     1 508 099

                     60 174

                        Belgija

                     2 499 646

                     2 247 432

                     486 327

                     2 985 973

                     2 733 759

                     72 949

                        Bulgarija

                     94 447

                     62 647

                     131 782

                     226 229

                     194 428

                     19 767

                        Kroatija

                     67 357

                     5 456

                     94 351

                     161 708

                     99 807

                     14 153

                        Kipras

                     30 959

                     1 858

                     28 586

                     59 545

                     30 444

                     4 288

                        Čekija

                     881 263

                     369 602

                     355 732

                     1 236 995

                     725 333

                     53 360

                        Danija

                     1 032 422

                     662 712

                     270 754

                     1 303 176

                     933 465

                     40 613

                        Estija

                     648 205

                     486 024

                     39 930

                     688 135

                     525 954

                     5 989

                        Suomija

                     1 093 297

                     960 899

                     219 371

                     1 312 668

                     1 180 270

                     32 906

                        Prancūzija

                     3 860 232

                     1 779 567

                     2 552 426

                     6 412 658

                     4 331 993

                     382 864

                        Vokietija

                     5 536 786

                     4 107 742

                     3 569 707

                     9 106 493

                     7 677 448

                     535 456

                        Graikija

                     661 593

                     383 327

                     256 870

                     918 463

                     640 197

                     38 530

                        Vengrija

                     732 033

                     571 425

                     255 093

                     987 126

                     826 518

                     38 264

                        Airija

                     86 765

                     44 424

                     342 712

                     429 477

                     387 136

                     51 407

                        Italija

                     2 150 207

                     687 421

                     2 047 960

                     4 198 167

                     2 735 381

                     307 194

                        Latvija

                     128 505

                     113 341

                     47 082

                     175 587

                     160 423

                     7 062

                        Lietuva

                     224 359

                     182 337

                     83 950

                     308 309

                     266 287

                     12 593

                        Liuksemburgas

                     65 600

                     1 325

                     58 227

                     123 827

                     59 552

                     8 734

                        Malta

                     50 310

                     1 006

                     18 405

                     68 715

                     19 411

                     2 761

                        Nyderlandai

                     9 126 499

                     7 554 003

                     796 985

                     9 923 484

                     8 350 988

                     119 548

                        Lenkija

                     3 040 221

                     936 996

                     991 127

                     4 031 348

                     1 928 124

                     148 669

                        Portugalija

                     203 044

                     138 963

                     290 933

                     493 977

                     429 897

                     43 640

                        Rumunija

                     135 213

                     84 549

                     483 956

                     619 169

                     568 504

                     72 593

                        Slovakija

                     15 106

                     453

                     136 654

                     151 760

                     137 107

                     20 498

                        Slovėnija

                     598 310

                     382 081

                     66 720

                     665 030

                     448 800

                     10 008

                        Ispanija

                     2 960 596

                     1 228 351

                     1 540 649

                     4 501 245

                     2 769 000

                     231 097

                        Švedija

                     4 307 321

                     3 047 430

                     439 590

                     4 746 911

                     3 487 019

                     65 938

                        ES 27

                        42 602 653

                        27 148 311

                        16 007 034

                        58 609 687

                        43 155 345

                        2 401 055

            (1)  Aukštos kokybės įrašai turi atitikti turinio skelbimo bibliotekoje EUROPEANA sistemoje nustatytus 2 arba aukštesnės pakopos (2+ pakopos) reikalavimus turiniui ir A arba aukštesnės pakopos reikalavimus metaduomenims. Šie standartai būtini siekiant skatinti pakartotinį naudojimą įvairiais tikslais.

            (2)  Tarpiniai tikslai yra lygūs 40 proc. 2030 metams nustatytų orientacinių tikslų.

            (3)  Valstybės narės raginamos pagerinti 1 pakopos įrašų kokybę, todėl bendras aukštos kokybės įrašų skaičius gali dar didėti.

            (4)  Su 3D skaitmeninėmis vertybėmis susiję tarpiniai tikslai yra lygūs 15 proc. 2030 metams nustatytų tikslų.


title: Tarybos rekomendacija 2021 m. lapkričio 16 d. dėl didesnių saistančių įsipareigojimų, prisiimtų vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO), vykdymo eiliškumo ir konkretesnių tikslų nustatymo, kuria panaikinama Rekomendacija 2018 m. spalio 15 d. 2021/C 464/01

text:
               2021 11 17

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 464/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2021 m. lapkričio 16 d.
      dėl didesnių saistančių įsipareigojimų, prisiimtų vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO), vykdymo eiliškumo ir konkretesnių tikslų nustatymo, kuria panaikinama Rekomendacija 2018 m. spalio 15 d.
      (2021/C 464/01)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 46 straipsnio 6 dalį,
      atsižvelgdama į prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą protokolą Nr. 10 dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo, nustatyto Europos Sąjungos sutarties 42 straipsniu,
      atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2017/2315, kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) ir nustatomas dalyvaujančių valstybių narių sąrašas (1),
      atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
      kadangi:

                  (1)

                  Sprendimo (BUSP) 2017/2315 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatyta, kad Taryba turi priimti sprendimus ir rekomendacijas, kuriuose būtų nurodytas to sprendimo priede išdėstytų didesnių saistančių įsipareigojimų vykdymo eiliškumas dviejų nuoseklių pradinių etapų metu (2018–2020 m. ir 2021–2025 m.) ir kiekvieno etapo pradžioje patikslinti konkretesni priede išdėstytų didesnių įsipareigojimų įgyvendinimo tikslai;

                  (2)

                  2018 m. spalio 15 d. Taryba priėmė Rekomendaciją 2018/C 374/01 dėl didesnių saistančių įsipareigojimų, prisiimtų vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO), vykdymo eiliškumo ir konkretesnių tikslų nustatymo 2018 m. spalio 15 d. etapams (2).
                  Pagal Rekomendacijos 2018 m. spalio 15 d. 4 ir 27 dalis, Taryba turėtų priimti antrą konkretesnių tikslų rinkinį 2021–2025 m. etapui. Kaip nurodyta 2020 m. lapkričio 20 d. Tarybos išvadose dėl 2020 m. PESCO strateginės peržiūros, Taryba turėtų peržiūrėti tą rekomendaciją kito etapo pradžioje 2021 m., atsižvelgiant į strateginės peržiūros procesą, kad būtų nustatyti kito PESCO etapo (2021–2025 m.) tikslai ir konkretūs rezultatai;

                  (3)

                  atsižvelgiant į 2020 m. lapkričio 20 d. Tarybos išvadas, nustatant kito etapo (2021-2025 m.) PESCO tikslus ir konkrečius rezultatus turėtų būti remiamasi suderintos metinės peržiūros gynybos srityje (CARD) išvadomis ir rekomendacijomis;

                  (4)

                  pagal Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/1639, kuriuo nustatomos bendrosios sąlygos, kuriomis trečiosios valstybės išimties tvarka galėtų būti pakviestos dalyvauti pavieniuose PESCO projektuose (3), trečioji valstybė išimties tvarka gali būti pakviesta dalyvauti PESCO projekte, tuo būdu suteikiant projektui didelės pridėtinės vertės, prisidedant prie PESCO ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) stiprinimo bei vykdant didesnius saistančius įsipareigojimus;

                  (5)

                  todėl Taryba turėtų priimti kitą rekomendaciją ir panaikinti Rekomendaciją 2018 m. spalio 15 d.,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      I.   Tikslas ir taikymo sritis

                  1.

                  Atsižvelgiant į 2020 m. lapkričio 20 d. Tarybos išvadas dėl PESCO strateginės peržiūros, bendras antrojo pradinio etapo (iki 2025 m.) tikslas bus įvykdyti tarpusavyje prisiimtus didesnius saistančius įsipareigojimus, be kita ko, siekiant parengti nuoseklų viso spektro pajėgų rinkinį, atitinkantį pranešimą dėl PESCO (4), kuris padėtų įgyvendinti ES lygmens tikslus. Tokį nuoseklų viso spektro pajėgų rinkinį valstybės narės turėtų toliau plėtoti strateginio kelrodžio (5) kontekste.

                  2.

                  Šios rekomendacijos tikslas – užtikrinti bendrą požiūrį ir sudaryti sąlygas dalyvaujančioms valstybėms narėms vykdyti didesnius saistančius įsipareigojimus, išdėstytus Sprendimo (BUSP) 2017/2315 priede. Ja siekiama palengvinti to sprendimo 6 straipsnyje numatyto metinio vertinimo procesą, remiantis išsamiais atitinkamais duomenimis, be kita ko, veiksmų gairėmis. Siekiant padėti valstybėms narėms planuoti didesnių saistančių įsipareigojimų vykdymą ir sudaryti palankesnes sąlygas įvertinti PESCO pažangą Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ataskaitoje, šioje rekomendacijoje pateikiami tarpiniai tikslai ir orientyrai su atitinkamais pažangos rodikliais, be kita ko, susiję su operaciniais įsipareigojimais, kad būtų teisingai prisidedama prie atitinkamų BSGP misijoms ir operacijoms skirtų pajėgų generavimo atsižvelgiant į valstybių narių galimybes ir pajėgumus. Tuos duomenis dalyvaujančios valstybės narės turėtų kasmet pateikti savo nacionaliniuose įgyvendinimo planuose (toliau – NĮP), peržiūrimuose ir atnaujinamuose atitinkamai pagal to sprendimo 3 straipsnį. NĮP ir kitiems atitinkamiems dokumentams remiantis juose pateikta informacija taip pat turėtų būti taikomos Tarybos sprendime 2013/488/ES (6) išdėstytos saugumo taisyklės. Dalyvaujančios valstybės narės, padedamos PESCO sekretoriato, turėtų užtikrinti skaidrumą tarp visų dalyvaujančių valstybių narių ir toliau plėtoti PESCO ir kitų su gynyba susijusių iniciatyvų, įskaitant CARD, kontekste prašomos ir pateikiamos informacijos darnumą bei nuoseklumą. Turėtų būti toliau plėtojamas ir didinamas įvairių su gynyba susijusių iniciatyvų darnumas, be kita ko, kiek tai susiję su valstybių narių ataskaitomis, kad būtų palengvinta administracinė našta ir pagerinta NĮP kokybė. Atliekant tą darbą turėtų būti atsižvelgiama į pirmojo PESCO pradinio etapo (2018–2020 m.) pabaigoje nustatytą vertingą patirtį, visų pirma vykdant atitinkamą strateginės peržiūros procesą.

                  3.

                  Atsižvelgiant į Sprendimo (BUSP) 2017/2315 priede išdėstytus įsipareigojimus ir jų nekeičiant bei nenustatant naujų įsipareigojimų, šioje rekomendacijoje pateikiamos gairės dėl tų įsipareigojimų vykdymo eiliškumo per 2021–2025 m. etapą ir nustatomi konkretesni tikslai kiekvieno įsipareigojimo atžvilgiu, pabrėžiant, kad dalyvaujančios valstybės narės turėtų kuo greičiau įgyvendinti šiuos įsipareigojimus, visų pirma tuos, kurie turėjo būti įgyvendinti ne vėliau kaip 2020 m.

                  4.

                  II dalyje nurodyti konkretesni tikslai, kurie taip pat apima konkrečių įsipareigojimų vykdymo pažangos rodiklius (kai taikytina), sudarys sąlygas dalyvaujančioms valstybėms narėms struktūriškai ir skaidriai planuoti didesnių saistančių įsipareigojimų vykdymą ir pateikti išsamią ir įvertinamą informaciją apie padarytą kiekvieno jų NĮP nustatyto įsipareigojimo vykdymo pažangą. Turėtų būti užtikrintas reguliarus dalyvaujančių valstybių narių keitimasis informacija Tarybos parengiamuosiuose organuose, kaip nurodyta PESCO strateginėje peržiūroje, visų pirma susijusia su tomis sritimis, kuriose turi būti toliau dedamos arba stiprinamos pastangos.

                  5.

                  Siekiama pritaikyti esamus konkretesnius tikslus remiantis per pirmąjį pradinį etapą įgyta patirtimi, kad valstybėms narėms būtų padedama pasiekti geresnių konkrečių rezultatų ir palengvinti įgyvendinimą, kad būtų kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2025 m. pabaigos įvykdyti didesni saistantys įsipareigojimai. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas toms sritims, kuriose reikalingi patobulinimai, be kita ko projektų lygmeniu atsižvelgiant į Tarybos išvadas dėl PESCO strateginės peržiūros, ir užtikrinti nuolatinę pažangą pasibaigus dviem nuosekliems pradiniams etapams (2018–2020 m. ir 2021–2025 m.). Dviejų nuoseklių pradinių etapų pabaigoje 2025 m. Taryba vykdydama strateginės peržiūros procesą įvertins, kaip kiekviena valstybė narė vykdo Sprendime (BUSP) 2017/2315 išdėstytus PESCO didesnius saistančius įsipareigojimus ir atnaujins, o prireikus sustiprins, tuos įsipareigojimus atsižvelgdama į vykdant PESCO pasiektus rezultatus, kad jie atspindėtų kintančią Sąjungos saugumo aplinką, jos operacinius poreikius, taip pat valstybių narių ir Sąjungos pajėgumų plėtojimo prioritetus. Tomis aplinkybėmis, 2026 m. pradžioje, užbaigus pirmiau minėtą strateginės peržiūros procesą, Taryba, atsižvelgdama į Sprendimo (BUSP) 2017/2315 4 straipsnio 2 dalies c punktą, turėtų priimti trečią, atnaujintą ir sustiprintą, jei reikia, konkretesnių tikslų rinkinį.

            II.   Įsipareigojimų vykdymo eiliškumo nustatymas nurodant konkretesnius tikslus
      1–5 įsipareigojimai

                  6.

                  1 įsipareigojimas: Dalyvaujančios valstybės narės savo NĮP turėtų pateikti tikslius finansinius duomenis apie realių bendrų gynybos išlaidų raidą, palyginti su ankstesniais metais (7), įskaitant absoliučias sumas, rodančias planuojamą įprastą išlaidų padidėjimą. Šiuo atžvilgiu dalyvaujančios valstybės narės savo NĮP taip pat turėtų pateikti nacionaliniu lygmeniu patvirtintas išlaidų prognozes keliems kitiems metams. Tos dalyvaujančios valstybės narės, kurios taip pat yra NATO narės ir kurių išlaidų lygis atitinka atitinkamų NATO gairių dėl gynybos išlaidų lygį arba jį viršija, turėtų savo planuose nurodyti, ar ketina išlaikyti šį gynybos išlaidų lygį ar jį pakeisti. NĮP kontekste bus laikoma, kad pastangos užtikrinti dabartinių atitinkamų NATO gairių dėl gynybos išlaidų (8) lygį, jį išlaikyti ar viršyti yra teigiama tendencija vykdant šį didesnį saistantį įsipareigojimą. Remiantis NĮP pateikta informacija, vyriausiojo įgaliotinio metinėje ataskaitoje pagal Sprendimo (BUSP) 2017/2315 6 straipsnio 3 dalį taip pat bus pateikta išsami dalyvaujančių valstybių narių gynybos išlaidų raidos apžvalga.

                  7.

                  2 įsipareigojimas: kiekviena dalyvaujanti valstybė narė savo NĮP turėtų pateikti tikslius finansinius duomenis apie tai, kaip ketina prisidėti prie bendro investicijų gynybos srityje 20 % kriterijaus (9) įgyvendinimo. Toje informacijoje turėtų būti pateikta realaus padidėjimo, palyginti su ankstesniais metais, prognozė, nurodant kaip viso gynybos biudžeto procentinę dalį. Pateikti duomenys turėtų apimti investicijas į gynybos srities viešuosius pirkimus ir mokslinius tyrimus bei plėtrą (MTP). Tos dalyvaujančios valstybės narės, kurių išlaidų lygis jau atitinka (bendrą) kriterijų arba jį viršija, turėtų nurodyti, ar ketina išlaikyti tą išlaidų lygį ar jį pakeisti.

                  8.

                  3 įsipareigojimas: dalyvaujančios valstybės narės savo NĮP turėtų pateikti išsamią informaciją apie tai, kaip ir kokiomis priemonėmis siekia padidinti bendrų ir bendradarbiaujamųjų strateginių gynybos pajėgumų srities projektų skaičių, apimtį ir poveikį, taip pat nurodyti biudžeto duomenis ir konkrečius projektus, kuriuos vykdant naudojamasi arba buvo pasinaudota Sąjungos finansine parama. Šiuo atžvilgiu kiekviena dalyvaujanti valstybė narė turėtų pateikti tikslius finansinius duomenis apie tai, kaip ketina realiai prisidėti prie Europos bendradarbiaujamiesiems įrangos viešiesiems pirkimams taikomo bendro kriterijaus (35 % bendrų įrangos išlaidų) įgyvendinimo ir Europos bendradarbiaujamiesiems gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologijoms taikomo bendro kriterijaus (20 % bendrų gynybos srities mokslinių tyrimų ir technologijų išlaidų) įgyvendinimo. Tos dalyvaujančios valstybės narės, kurios jau yra pasiekusios tuos išlaidų lygius, turėtų nurodyti, ar ketina išlaikyti tuos išlaidų lygius ar juos pakeisti.

                  9.

                  4 įsipareigojimas: kad būtų padedama vykdyti faktinės kasmetinės pažangos stebėseną, kiekviena dalyvaujanti valstybė narė savo NĮP turėtų aiškiai pateikti tikslius finansinius duomenis apie tai, kaip prisidės siekdamos kuo labiau priartėti prie tikslo skirti 2 % bendrų gynybos išlaidų (bendro kriterijaus), ir kokią visų gynybos išlaidų dalį sudaro išlaidos gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologijoms, įskaitant išlaidų prognozes.

                  10.

                  5 įsipareigojimas: kiekvienais metais dalyvaujančios valstybės narės raginamos naudotis savo NĮP, kad būtų dalijamasi patirtimi, susijusia su planavimu ir prisidėjimu prie 1–4 įsipareigojimų vykdymo, atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus tikslesnius tikslus. 2025 m. pabaigoje bus atliekama tų įsipareigojimų peržiūra remiantis NĮP pateiktais duomenimis apie išlaidas, siekiant prireikus pritaikyti tų įsipareigojimų rodiklius ir tikslus; tą peržiūrą patvirtins Taryba.

            6–11 įsipareigojimai

                  11.

                  6 įsipareigojimas: ne vėliau kaip 2025 m. dalyvaujančios valstybės narės bus padariusios pažangą sistemingai svarstydamos ir kuo geriau pasinaudodamos Sąjungos pajėgumų plėtojimo priemonėmis ir iniciatyvomis, pavyzdžiui, Pajėgumų plėtojimo planu (PPP) ir CARD, kad galėtų pagrįsti savo nacionalinių sprendimų priėmimą, prioritetų nustatymą bei gynybos planavimą ir užtikrinti, kad tie procesai būtų nuoseklesni, jomis būtų užtikrintas rezultatų suderinamumas su atitinkamais NATO procesais, kai reikalavimai sutampa, kartu pripažįstant skirtingą šių dviejų organizacijų pobūdį ir atitinkamas jų pareigas bei narystę. Valstybės narės turėtų pabrėžti savo svarbų vaidmenį plėtojant pajėgumus Sąjungoje, be kita ko, nurodydamos sritis, kuriose teikiamas prioritetas bendradarbiaujamosios gynybos pajėgumų veiklos plėtojimui Sąjungoje, remiantis CARD išvadomis ir rekomendacijomis. Tuo tikslu dalyvaujančios valstybės narės savo NĮP turėtų nurodyti, kaip jos įgyvendina Sąjungos pajėgumų plėtojimo prioritetus, išplaukiančius iš PPP, be kita ko, nustatydamos nacionalinius prioritetus, ir išdėstyti su atitinkamais prioritetais susijusius savo planus bei tikslus, kurie turi būti pasiekti artimiausiais metais.

                  12.

                  7 įsipareigojimas: kasmet kiekviena dalyvaujanti valstybė narė savo NĮP turėtų nurodyti, kaip jos geriausiai pasinaudojo turimomis Sąjungos priemonėmis ir procesais, ir kaip jos planuoja tęsti šias pastangas. Tai apima paramą CARD procesui, be kita ko, jei įmanoma, teikiant visą aktualią prašomą informaciją, vedant dvišalius dialogus dėl CARD ir dalijantis nacionalinių peržiūrų gynybos srityje rezultatais. Dalyvaujančios valstybės narės į savo NĮP turėtų įtraukti informaciją apie tai, kaip jos įgyvendino ir (arba) planuoja naudoti sutartose CARD ataskaitose nustatytas rekomendacijas, į kurias reikia atsižvelgti.

                  13.

                  8 įsipareigojimas: kasmet dalyvaujančios valstybės narės kuo geriau naudosis Europos gynybos fondu bendradarbiaujamiesiems pajėgumų plėtojimo projektams remti. Savo NĮP dalyvaujančios valstybės narės turėtų nurodyti, kuriems ES pajėgumų plėtojimo prioritetams, dėl kurių susitarta pagal PPP ir CARD tikslines sritis, buvo gauta Sąjungos finansinė parama arba ateityje galėtų būti jos prašoma, ir, kiek įmanoma, nurodyti nacionalinių investicijų gynybos srityje dalį, kurią jos įsipareigojo arba planuoja skirti šiems bendradarbiaujamiesiems projektams. Savo NĮP dalyvaujančios valstybės narės turėtų nurodyti ES finansavimo tinkamumą naudoti ir pridėtinę vertę dedant nacionalines gynybos pajėgumų plėtojimo pastangas. Be to, iki 2025 m. pabaigos dalyvaujančios valstybės narės turėtų nurodyti, kaip jos ketina užtikrinti tolesnius veiksmus, susijusius tiek su gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamųjų veiksmų (2017–2019 m.), tiek su Europos gynybos pramonės plėtros programos (EGPPP) (2019–2020 m.) ir Europos gynybos fondo rezultatais, siekiant įgyvendinti bendradarbiaujamuosius projektus, kurių ES pridėtinė vertė nustatyta.

                  14.

                  9 įsipareigojimas: dalyvaujančios valstybės narės turėtų išvardyti atitinkamus pagal PPP PESCO ir kitose srityse šiuo metu vykdomus bendradarbiaujamuosius pajėgumų plėtojimo projektus ir nurodyti, kada numato pradėti ir užbaigti reikalavimų derinimą. Numatoma pajėgumų reikalavimų derinimo pradžia taip pat turėtų būti nurodyta planuojamų ir ketinamų įgyvendinti projektų atveju. Tai turėtų būti padaryta artimiausių metų atžvilgiu, visų pirma daugiausia dėmesio skiriant pajėgumų spragų, nustatytų pasitelkiant PPP ir atsižvelgiant į CARD, panaikinimui.

                  15.

                  10 įsipareigojimas: dalyvaujančios valstybės narės savo NĮP turėtų nurodyti tuos pajėgumus ir įrenginius, kuriuos jos yra suplanavusios suteikti ir sudaryti sąlygas bendrai naudotis kitoms dalyvaujančioms valstybėms narėms, pateikdamos tokius konkrečius pavyzdžius kaip mokymas ir švietimas, pratybos, karinės bazės ir logistinė parama, nurodydamos tuos pajėgumus ir įrenginius, kuriais taip pat bus galima naudotis operacijų atveju. Be to, dalyvaujančios valstybės narės savo NĮP galėtų nurodyti, kokiais pajėgumais, įskaitant kitų dalyvaujančių valstybių narių pasiūlytą infrastruktūrą, galėtų būti remiamasi vykdant bendradarbiavimą. NĮP turėtų būti nurodyta, kaip toks bendradarbiavimas galėtų padėti optimizuoti turimus išteklius ir padidinti bendrą jų veiksmingumą, be kita ko, teikiant informaciją apie galimybes sutaupyti lėšų, jei tokios informacijos turima. Dalyvaujančios valstybės narės turėtų naudotis bendradarbiavimo duomenų baze (CODABA), kad visų pirma būtų padedama dalytis informacija apie jų atitinkamus gynybos planus ir interesus šioje srityje. Dalyvaujančios valstybės narės turėtų tai bazei reguliariai teikti informaciją ir atitinkamai savo NĮP apie tai nurodyti.

                  16.

                  11 įsipareigojimas: dalyvaujančios valstybės narės savo NĮP turėtų nurodyti, kaip jos ketina stiprinti bendradarbiavimą kibernetinės gynybos srityje, be kita ko, įgyvendinant esamas iniciatyvas arba vykdant naują bendradarbiaujamąją veiklą. Savo NĮP jos turėtų nurodyti, kaip jos planuoja iki 2025 m. išlaikyti ar toliau intensyvinti savo dalyvavimą daugiašalėse kibernetinio saugumo pratybose ir savo bendradarbiavimą, be kita ko, dalyvaujant EGA bei Europos saugumo ir gynybos koledžo veikloje. Be to, ne vėliau kaip 2025 m. dalyvaujančios valstybės narės turėtų nurodyti, kaip jos ketina užmegzti reguliarų bendradarbiavimą su kitomis dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis tokiose kibernetinės gynybos ir susijusios veiklos srityse kaip dalijimasis informacija, mokymai ir operatyvinė parama, taip pat plėtojant pajėgumus. NĮP informacija apie dalyvaujančių valstybių narių bendradarbiavimą kibernetinės gynybos srityje ir jų įnašą į kibernetinę gynybą ir susijusią veiklą, įskaitant pajėgumų plėtojimą, bus įtraukta į vyriausiojo įgaliotinio metinę ataskaitą dėl PESCO įgyvendinimo kaip priedas.

            12–14 įsipareigojimai

                  17.

                  12 įsipareigojimas: ne vėliau kaip 2025 m. dalyvaujančios valstybės narės turėtų:

                              a)

                              12.1 poįsipareigojimis:

                                          —

                                          prisidėti prie ES pajėgų katalogo suteikiant visus dislokuotinus nacionalinius pajėgumus, kurie atitinka naujausio ES reikalavimų katalogo reikalavimus, kad, vadovaujantis pranešimu dėl PESCO (10), būtų suformuotas nuoseklus ES viso spektro pajėgų rinkinys, grindžiamas Pažangos kataloge (11) apibrėžtu ES pajėgų rinkiniu. Vadovaujantis vieningo pajėgų rezervo principu, dalyvaujančių valstybių narių įnašai turėtų atitikti Pagrindinio tikslo proceso nurodymus ir apimti visus dislokuotinus išteklius (įskaitant štabus ir pajėgumus, naudojamus misijoms ir operacijoms remti). Dalyvaujančios valstybės narės apie tuos įnašus turėtų pranešti savo NĮP;

                                          —

                                          daug dėmesio skirti būsimai pajėgumų, reikalingų didelio poveikio pajėgumų tikslams įgyvendinti, parengčiai, optimizuojant suplanuotus įnašus ES pajėgų katalogui trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Turėtų būti akcentuojamas visų trumpalaikių didelio poveikio pajėgumų tikslų įvykdymas. Jų planavimo pastangos bus vertinamos vykdant Pagrindinio tikslo procesą. Dalyvaujančios valstybės narės apie šias planavimo pastangas turėtų pranešti savo NĮP;

                              b)

                              12.2 poįsipareigojimis: vadovaudamosi ES karinio greitojo reagavimo koncepcija užbaigti kurti greitojo reagavimo duomenų bazę, kad ji pradėtų veikti kaip naudinga karinio planavimo priemonė, kuria būtų prisidedama užtikrinant ES tikslų mastą. Prisidėdamos prie šios greitojo reagavimo duomenų bazės kūrimo ir nedarydamos poveikio jokiems konstituciniams reikalavimams, susijusiems su sprendimais dėl dislokavimo, dalyvaujančios valstybės narės praneš apie savo galimą įnašą, susijusį su greitai dislokuojamais dariniais, pajėgumais ir atitinkama paramos infrastruktūra, kurie galėtų būti greitai dislokuoti ar panaudoti karinėje BSGP misijoje ar operacijoje siekiant remti ES tikslų mastą. Tuo tikslu kiekviena dalyvaujanti valstybė narė prieš metinę Karinio greitojo reagavimo koordinavimo konferenciją greitojo reagavimo duomenų bazėje turėtų atnaujinti turimų karinių struktūrų ir pajėgumų sąrašą. Tai apima sausumos, jūrų ir oro erdvės duomenų bazių atnaujinimą ar sukūrimą ir informaciją apie pajėgumų ir pajėgų parengties lygį, kai taikytina. Nedarant poveikio klasifikavimo reikalavimams, ta greitojo reagavimo duomenų bazės dalis turėtų būti prieinama dalyvaujančioms valstybėms narėms, kad būtų remiamas gebėjimas atlikti pirminį galimybės pradėti karinę BSGP misiją ar operaciją vertinimą. Šiuo atžvilgiu struktūrų ir pajėgumų prognozavimas, pagrįstas poreikių analize, parengta pagal parodomuosius scenarijus, leistų dalyvaujančioms valstybėms narėms tiksliau prisidėti prie greitojo reagavimo duomenų bazės. Dalyvaujančios valstybės narės apie šiuos įnašus, skirtus šiai duomenų baze, turėtų pranešti savo NĮP;

                              c)

                              12.3 poįsipareigojimis: būti įvertinusios galimybę greitai prisiimti politinį įsipareigojimą nacionaliniu lygmeniu, atsižvelgiant į savo konstitucinius reikalavimus, be kita ko, pasitelkdamos galimą savo nacionalinės sprendimų priėmimo procedūros peržiūrą siekiant ją patobulinti, jeigu ji dar neatlikta. Jei taikytina, sprendimų priėmimo procedūrų taikymas greitojo reagavimo scenarijų atveju pasitelkus POLEX rūšies pratybas ir susijusios išvados taip pat turėtų būti atspindėti NĮP;

                              d)

                              12.4 poįsipareigojimis:

                                          —

                                          būti suteikusios reikšmingą paramą BSGP karinėms misijoms ir operacijoms, atsižvelgiant į jų priemones ir pajėgumus, siekiant patenkinti poreikių paraiškas, taip laikantis sutarto BSGP misijų ir operacijų tikslų masto. Šiuo tikslu dalyvaujančios valstybės narės turi teisinga dalimi prisidėti prie pajėgų generavimo; šios dalies parametrus jos turėtų nustatyti kuo skubiau ir ne vėliau kaip 2022 m. vasarą;

                                          —

                                          šie įnašai į BSGP karines misijas ir operacijas, nurodyti lentelėje, bus įtraukti į vyriausiojo įgaliotinio metinę ataskaitą dėl PESCO įgyvendinimo kaip priedas ir turėtų būti pozityviai akcentuojami. Dalyvaujančios valstybės narės savo NĮP turėtų kasmet pranešti apie savo įnašus tenkinant poreikių paraiškas dėl BSGP karinių operacijų ir misijų, siekdamos išlaikyti arba padidinti tuos įnašus, tokiu būdu teisinga dalimi prisidėdamos prie BSGP misijoms ir operacijoms skirtų pajėgų generavimo;

                                          —

                                          laikydamosi Protokolo Nr. 10 dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo ir pripažindamos vieningo pajėgų rezervo principus, dalyvaujančios valstybės narės savo NĮP taip pat gali nurodyti savo nacionalinius ir tarptautinius įsipareigojimus, kuriais prisidedama prie Europos ir tarptautinės taikos ir saugumo;

                                          —

                                          šie elementai turėtų padidinti dalyvaujančių valstybių narių pastangų skaidrumą, siekiant pripažinti reikšmingus indėlius. Jie taip pat turėtų būti naudojami siekiant skatinti valstybes nares didinti savo įnašus į BSGP misijas ir operacijas atsižvelgiant į jų priemones ir pajėgumus bei remti tas pastangas. Šiuo tikslu būtų teikiamos rekomendacijos, o tų rekomendacijų įgyvendinimas būtų reguliariai peržiūrimas, be kita ko, politiniu lygmeniu;

                              e)

                              12.5 poįsipareigojimis: patvirtinti savo reikšmingus ir reguliarius įnašus į ES kovines grupes iš esmės bent prieš ketverius metus ir parengti bei apmokyti savo dalyvaujančias pajėgas bei pajėgumus pagal ES kovinių grupių koncepciją ir ES kovinių grupių parengimo vadovą. Šiuo tikslu dalyvaujančios valstybės narės turėtų kuo greičiau prisidėti prie ES kovinių grupių sąrašo užpildymo ir savo įnašus atspindėti savo NĮP. Kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės įnašai į ES kovinių grupių sąrašą penkerių metų laikotarpiui bus įtraukti į vyriausiojo įgaliotinio metinę ataskaitą dėl PESCO įgyvendinimo kaip priedas;

                              f)

                              12.6 poįsipareigojimis: būti reikšmingai prisidėjusios prie ES karinio mobilumo veiksmų plano ir PESCO projektų šioje srityje įgyvendinimo, laikantis nacionalinio suverenumo, sprendimų priėmimo principų, įstatymų ir kitų teisės aktų, be kita ko, įgyvendinant keturias priemones nacionaliniu lygmeniu, kaip susitarta 2018 m. birželio 25 d. Tarybos išvadose dėl saugumo ir gynybos. Šiuo tikslu, kaip nurodyta tų išvadų 18 punkte, dalyvaujančios valstybės narės turėtų parengti nacionalinius karinio mobilumo įgyvendinimo planus; išduoti tarpvalstybinį judėjimo leidimą ir diplomatinio patikimumo pažymėjimą per penkias darbo dienas ir apsvarstyti galimybę dar labiau sutrumpinti šį terminą greitojo reagavimo padaliniams; sukurti tvirtą tarpusavyje sujungtą nacionalinių kontaktinių punktų tinklą, įskaitant jų technines užduotis; ir, kai tai įmanoma, bet ne vėliau kaip 2024 m., pradėti naudotis kariniu mobilumu nacionalinėse ir (arba) daugiašalėse pratybose. Tos dalyvaujančios valstybės narės, kurios dar nėra parengusios nacionalinių karinio mobilumo įgyvendinimo planų, turėtų nedelsdamos tai padaryti ir tuos nacionalinius įnašus suteikti pasinaudodamos bendra darbo erdve ir taip pat juos atspindėti NĮP. Dalyvaujančių valstybių narių pastangos šioje srityje turėtų būti įtrauktos į vyriausiojo įgaliotinio metinę ataskaitą dėl PESCO įgyvendinimo kaip priedas.

                  18.

                  13 įsipareigojimas: pajėgų sąveikumo srityje dalyvaujančios valstybės narės turėtų:

                              a)

                              13.1 poįsipareigojimis:

                                          —

                                          naudotis ES kovinių grupių parengimo vadovu, įskaitant ES kovinių grupių pajėgų rinkinio bendrus vertinimo ir patvirtinimo kriterijus, kurie yra suderinti su NATO standartais, kartu išlaikant nacionalinį sertifikavimą. Dalyvaujančios valstybės narės savo NĮP turėtų nurodyti, kaip jos apmoko ir sertifikuoja savo pajėgas, pavyzdžiui, parengdamos ES kovinių grupių pratybų programą, skirtą pasiruošimo etapui, ir vykdydamos baigiamąsias lauko taktines pratybas (LIVEX) kaip kovinių grupių sertifikavimo paketo dalį;

                                          —

                                          savo NĮP nurodyti, kaip jos ketina įgyvendinti bendrus techninius ir operatyvinius standartus, kuriais turės vadovautis visų dalyvaujančių valstybių narių pajėgos, kartu pripažindamos poreikį užtikrinti Sąjungos ir NATO veiksmų sąveikumą bei darnumą ir užtikrinti, kad būtų sudarytos tinkamos išankstinės sąlygos maksimaliam sąveikumui, kad visoms dalyvaujančioms valstybėms narėms būtų sudarytos galimybės įvykdyti savo įsipareigojimus;

                              b)

                              13.2. poįsipareigojimis: savo NĮP nurodyti savo dabartinį dalyvavimą ar savo pastangas dalyvauti ir ketinimą, kai įmanoma, stiprinti savo dalyvavimą europinėse daugianacionalinėse struktūrose, visų pirma tose, kuriomis gali naudotis Sąjunga, ir prisidėjimą prie jų. Dalyvaujančių valstybių narių įnašai į europines daugianacionalines struktūras bus įtraukti į vyriausiojo įgaliotinio metinę ataskaitą dėl PESCO įgyvendinimo kaip priedas.

                  19.

                  14 įsipareigojimas:

                              —

                              pagal Tarybos sprendimo (BUSP) 2021/509 (12), kuriuo nustatoma Europos taikos priemonė, nuostatas dėl peržiūros dalyvaujančios valstybės narės turėtų siekti apsvarstyti, identifikuoti ir pasiūlyti variantus ir galimybes, kaip plėtoti plataus užmojo požiūrį į BSGP karinių operacijų ir misijų bendrą finansavimą, neapsiribojant vien pagal Sprendimą (BUSP) 2021/509 apibrėžtomis bendrosiomis išlaidomis. Šiuo atžvilgiu, dalyvaujančių valstybių narių prašoma apžvelgti išlaidas, kurias dėl jų specialaus tinkamumo finansuoti buvo paprašyta finansuoti atitinkamais metais ad hoc tvarka, ir (arba) išlaidas, kurias, žvelgiant iš nacionalinės perspektyvos taip pat buvo galima pasiūlyti kaip potencialiai atitinkančias reikalavimus dėl bendro finansavimo. Laikantis Sprendime (BUSP) 2021/509 numatyta peržiūros nuostata, dalyvaujančios valstybės narės raginamos kas trejus metus atliekamos planuotos arba atskiros valstybės narės prašomos to sprendimo peržiūros kontekste kartu tinkamai apsvarstyti tuos pasiūlymus ETP komitete, kad būtų galima suteikti pagrindą diskusijoms Taryboje dėl galimų bendrųjų išlaidų sąrašo pakeitimų;

                              —

                              be to, dalyvaujančių valstybių narių taip pat prašoma į savo pasiūlymus įtraukti potencialius papildomus būdus prisidėti prie karinių operacijų ir misijų išlaidų finansavimo. Dalyvaujančios valstybės narės raginamos į savo NĮP įtraukti savo išvadas dėl abiejų aspektų;

                              —

                              taip pat būtų galima išnagrinėti galimybę sistemingiau naudoti esamas finansines paskatas (pvz., neapmokestinti PVM ad hoc EGA projektų) remiant bendradarbiavimą gynybos srityje, be kita ko, BSGP karinių misijų ir operacijų srityje.

            15–17 įsipareigojimai

                  20.

                  15 įsipareigojimas: ne vėliau kaip 2025 m. dalyvaujančios valstybės narės turėtų būti padidinusios pajėgumų plėtojimo projektų skaičių bei apimtį ir būti padariusios pažangą įgyvendinant tuos projektus, kuriais padedama užpildyti pajėgumų spragas, nustatytas PPP (įskaitant didelio poveikio pajėgumų tikslus) ir apibūdintas Sąjungos pajėgumų plėtojimo prioritetuose, taip pat susijusiuose strateginių aplinkybių tyrimuose, ir naudojantis CARD išvadomis ir rekomendacijoms, įskaitant identifikuotas bendradarbiaujamąsias galimybes, visų pirma prioritetines sritis. Šiame kontekste, dalyvaujančios valstybės narės turi skirti daugiau dėmesio bendradarbiavimui šiose srityse: kovos su hibridinėmis grėsmėmis, klimato kaitos, energetinio saugumo, jūrų saugumo, su kosmosu susijusių aspektų bei besiformuojančių ir perversminių technologijų, įskaitant dirbtinį intelektą. Dalyvaujančios valstybės narės turėtų pateikti savo planus ateinantiems metams, nurodydamos savo bendradarbiaujamųjų projektų skaičių ir numatomą apimtį finansiniu požiūriu, ir pateikti informaciją apie savo nacionalinius projektus, kurie padės panaikinti pajėgumų trūkumus, nustatytus pagal PPP. Dalyvaujančios valstybės narės taip pat turėtų pasidalyti savo vertinimais dėl tų projektų svarbos siekiant didesnio Sąjungos strateginio savarankiškumo ir labiau integruotos, tvaresnės, novatoriškesnės ir konkurencingesnės Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (EGPTB), kuri tebėra atvira bendradarbiavimui. Dėl tų veiksmų, kurie pasižymi pramonės arba technologijų aspektu, dalyvaujančios valstybės narės turėtų nurodyti, kurį Europos pramonės sektorių ar technologiją jos planuoja sustiprinti.

                  21.

                  16 įsipareigojimas: dalyvaujančios valstybės narės savo NĮP turėtų atspindėti atitinkamus sprendimus ir veiksmus, kurių buvo imtasi nacionaliniu lygmeniu, siekiant Europos bendradarbiaujamąjį požiūrį toliau laikyti prioritetu vykdant būsimus projektus, skirtus pajėgumų spragoms, nustatytoms nacionaliniu lygmeniu, užpildyti. Aktyvus CODABA naudojimas, taip pat CARD nustatytos bendradarbiaujamosios galimybės, visų pirma prioritetinės sritys, galėtų palengvinti to įsipareigojimo vykdymą. Dalyvaujančios valstybės narės savo NĮP turėtų pateikti numatomų bendradarbiaujamųjų projektų ir daugianacionalinių veiksmų siekiant pašalinti nacionaliniu lygmeniu nustatytus trūkumus sąrašą ir pasidalyti planais, kaip jos šiuo atžvilgiu ketina aktyviau naudotis bendradarbiaujamuoju požiūriu.

                  22.

                  17 įsipareigojimas: kadangi visos dalyvaujančios valstybės narės prisideda prie vieno ar daugiau PESCO projektų, NĮP turėtų būti pateikta informacija apie jų per tam tikrą laiką suteiktą bendrą įnašą ištekliais ir ekspertinėmis žiniomis PESCO projektams ir apie tų projektų strateginį poveikį Sąjungai bei dalyvaujančių valstybių narių gynybos pajėgumų padėčiai. Tai taip pat galėtų atspindėti dalyvaujančių valstybių narių ketinamą prisiimti vaidmenį plėtojant pajėgumus Europos kontekste.

            18–20 įsipareigojimai:

                  23.

                  18 įsipareigojimas: viso 2021–2025 m. PESCO etapo metu dalyvaujančios valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jos kuo geriau pasinaudotų EGA kaip Europos bendrų pajėgumų plėtojimo forumu. Tuo tikslu dalyvaujančios valstybės narės savo NĮP turėtų nurodyti projektus, kuriuose jos dalyvauja, ir per EGA skiriamų susijusių finansinių išteklių apimtį, naudodamosi 2020 m. duomenimis kaip atskaitos tašku, laikydamosi trejų metų perspektyvos kaip kiekvieno NĮP atnaujinimo minimalaus standartinio termino, ir nurodydamos tolesniais metais numatomą veiklą, įskaitant pajėgumų sritis ir planuojamos veiklos rūšį pagal nacionalinės teisės aktus. Dalyvaujančių valstybių narių prašoma savo NĮP nurodyti, kaip ir kokiais atvejais jos Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinę organizaciją (OCCAR) laiko tinkamiausia bendradarbiaujamosios programos valdymo organizacija, ir pateikti informaciją apie priimtus sprendimus dėl kitos daugianacionalinės programos valdymo organizacijos atrankos, jei tinkama, OCCAR apsvarsčius kaip vieną iš pasirinkimų. Tai nedaro poveikio Direktyvos 2009/81/EB (13) taikymui.

                  24.

                  19 įsipareigojimas: viso 2021–2025 m. PESCO etapo metu dalyvaujančios valstybės narės turėtų parodyti, kad jų bendradarbiaujamaisiais pajėgumų srities projektais, įskaitant PESCO projektus, prisidedama prie gynybos pramonės konkurencingumo, efektyvumo ir inovacijų skatinimo visoje Sąjungoje, remiant tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir sudarant jam sąlygas, be kita ko, MVĮ atveju, taip pat stiprinant ir gerinant gynybos produktų ir technologijų tiekimo saugumą. Dalyvaujančios valstybės narės, vadovaudamosi 2021 m. vasario 26 d. Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimu, taip pat siektų skatinti mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas bei sumažinti Europos strateginę priklausomybę ypatingos svarbos technologijų ir vertės grandinių srityje, nedarant poveikio nacionalinėms sprendimų priėmimo procedūroms.

                              a)

                              NĮP turėtų būti konkrečiai nurodyta, kaip atitinkama pramonės politika, jeigu ji yra, orientuoja bendradarbiaujamųjų pajėgumų plėtojimo projektų rengimą, kad būtų užkirstas kelias bereikalingam dubliavimui, nurodant pramonės sritis, kurios buvo sustiprintos, ir tas sritis, kuriose užkirstas kelias dubliavimui;

                              b)

                              dalyvaujančios valstybės narės pateiks ataskaitas apie savo bendradarbiaujamąsias programas, kurios bendrai finansuojamos Sąjungos pagal EGPPP ir (arba) EGF laikantis 3 ir 8 įsipareigojimų.

                  25.

                  20 įsipareigojimas:

                              a)

                              viso 2021–2025 m. PESCO etapo metu dalyvaujančios valstybės narės turėtų parodyti, kad jų bendradarbiavimo programomis suteikiama naudos subjektams, kurie sukuria pridėtinę vertę Sąjungos teritorijoje (pvz., aspektai, susiję su pasiektais rezultatais ir intelektinės nuosavybės teisėmis, technologiniais patobulinimais, ir rinkos galimybių sukūrimu). Pagal Sprendimo (BUSP) 2020/1639 7 straipsnio 5 dalį, NĮP turėtų atitinkamai būti nurodyti atitinkami subjektai, kuriems bendradarbiavimo programos teikia naudą, ir susijęs poveikis Europos gynybos pramoninei ir technologinei bazei (EGPTB);

                              b)

                              atsižvelgiant į Direktyvą 2009/81/EB, dalyvaujančios valstybės narės parodys, kad 2021–2025 m. jų įgyvendintos įsigijimo strategijos daro teigiamą poveikį EGPTB. Tai galėtų būti nurodyta pateikiant absoliučią investicijų gynybos srityje apimtį ir santykinę dalį, skirtą Sąjungos viduje parengtiems ir įgyvendintiems sprendimams. Visų pirma, NĮP turėtų būti pateikta informacija apie pajėgumų ir technologijų sritis, dėl kurių susitarta PPP, ir įsigijimo strategija, susijusi su pajėgumų srities projektais, kurie pasižymi pramonės aspektu.

            III.   Tolesni veiksmai

                  26.

                  Priėmus šią rekomendaciją dalyvaujančios valstybės narės peržiūrės ir atitinkamai atnaujins savo NĮP ir pateiks juos PESCO sekretoriatui ne vėliau kaip 2022 m. kovo 10 d., o po to kasmet iki tos pačios datos pagal Sprendimo (BUSP) 2017/2315 3 straipsnio 2 dalį, atsižvelgiant į to sprendimo 6 straipsnio 3 dalyje nustatytą vertinimo procesą. Kas dvejus metus prie NĮP turėtų būti pridedamas aukšto lygio politinis pareiškimas, kuriame dalyvaujančios valstybės narės galėtų išdėstyti pagrindinius pasiekimus ir paskelbti konkrečius nacionalinius prioritetus bei pasidalyti savo patirtimi planavimo srityje ir nurodyti įnašus į visų didesnių saistančių įsipareigojimų vykdymą. Siekiant užtikrinti politinį postūmį turėtų būti tęsiamos reguliarios dalyvaujančių valstybių narių ir vyriausiojo įgaliotinio aukšto lygio politinės diskusijos.

                  27.

                  Atsižvelgiant į pranešimą dėl PESCO, kuriame taip pat primenamas tam tikrų valstybių narių specifinis saugumo ir gynybos politikos pobūdis, ir atsižvelgiant į strateginio kelrodžio rezultatus, dalyvaujančios valstybės narės strateginės peržiūros proceso, kuris turės būti atliktas ne vėliau kaip iki 2025 m. pabaigos, kontekste įvertins visų PESCO įsipareigojimų įvykdymą, aptars naujus įsipareigojimus ir priims sprendimus dėl jų, kad būtų pradėtas naujas Europos saugumo ir gynybos integravimo etapas. Atsižvelgiant į strateginės peržiūros proceso rezultatus, 2026 m. pradžioje Taryba, atsižvelgdama į Sprendimo (BUSP) 2017/2315 4 straipsnio 2 dalies c punktą, turėtų priimti trečią konkretesnių, prireikus atnaujintų ir sustiprintų, tikslų rinkinį.

                  28.

                  Vyriausiasis įgaliotinis turėtų atsižvelgti į šią rekomendaciją metinėje ataskaitoje dėl PESCO nuo 2022 m.; tai padės įvertinti, kaip kiekviena dalyvaujanti valstybė narė vykdo didesnius saistančius įsipareigojimus.

                  29.

                  2018 m. spalio 15 d. Tarybos rekomendacija 2018/C 374/01 panaikinama.

         Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 16 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            J. BORRELL FONTELLES

         (1)  OL L 331, 2017 12 14, p. 57.

         (2)  OL C 374, 2018 10 16, p. 1.

         (3)  2020 m. lapkričio 5 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/1639, kuriuo nustatomos bendrosios sąlygos, kuriomis trečiosios valstybės išimties tvarka galėtų būti pakviestos dalyvauti pavieniuose PESCO projektuose (OL L 371, 2020 11 6, p. 3).

         (4)  Visų pirma I priedas – PESCO principai.

         (5)  Kaip numatyta 2020 m. birželio 17 d. Tarybos išvadose dėl saugumo ir gynybos, „remiantis grėsmių analize ir kita galima temine informacija, Strateginėse kryptyse bus apibrėžtos politikos kryptys ir konkretūs tikslai bei uždaviniai“.

         (6)  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).

         (7)  Remiantis Europos gynybos agentūros (EGA) gynybos duomenų apibrėžčių sąrašu (EDA201807105).

         (8)  2 % BVP pagal dabartines atitinkamas NATO gaires dėl gynybos išlaidų taikoma tik toms dalyvaujančioms valstybėms narėms, kurios taip pat yra NATO narės, ir tai nėra sutartas PESCO tikslas.

         (9)  2007 m. lapkričio mėn. EGA ministrų sudėties valdančioji taryba patvirtino keturis bendrus investicijų kriterijus: įrangos viešiesiems pirkimams (įskaitant MTP ir mokslinius tyrimus bei technologijas) taikomą kriterijų (20 % bendrų gynybos išlaidų); Europos bendradarbiaujamiesiems įrangos viešiesiems pirkimams taikomą kriterijų (35 % bendrų įrangos išlaidų); gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologijoms taikomą kriterijų (2 % bendrų gynybos išlaidų); Europos bendradarbiaujamiesiems gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologijoms taikomą kriterijų (20 % bendrų gynybos srities mokslinių tyrimų ir technologijų išlaidų).

         (10)  Visų pirma I priedas – PESCO principai.

         (11)  Pagrindinio tikslo proceso, visų pirma Pajėgų katalogo, tikslas – susidaryti visapusišką vaizdą apie potencialiai BSGP misijose ir operacijose galinčių dalyvauti pajėgų parengtį ir jų susijusius pajėgumus, nedarant poveikio BSGP misijose ir operacijos naudojamų pajėgų generavimo procesams ir su jais nesusiejant.

         (12)  2021 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/509, kuriuo nustatoma Europos taikos priemonė ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2015/528 (OL L 102, 2021 3 24, p. 14).

         (13)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičianti direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (OL L 216, 2009 8 20, p. 76).