title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Rumunijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/88

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Rumunijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/23)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Rumunija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Rumunijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Rumunijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Rumunijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  galutiniame plane reikėtų geriau išplėtoti politikos ir priemonių sąsajų įvertinimą ir aprašyti, kaip Rumunija ketina spręsti šiuos klausimus. Plane, visų pirma, reikėtų aprašyti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų ir principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ sinergiją. Reikia įvertinti planuojamo būsimo anglių ir dujų naudojimo 2030 m. perspektyvoje ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo uždavinių sąveiką. Be to, reikėtų įvertinti sąveiką ir kompleksinį poveikį tos politikos ir priemonių, kurių poveikis plataus masto, pavyzdžiui, nauji gamybos pajėgumai, planuojami įrengti siekiant įvykdyti energijos vartojimo efektyvumo ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo uždavinius, naujausios energijos rinkos reguliavimo priemonės atsižvelgiant į vidaus rinkos ir energijos tiekimo saugumo uždavinius, transporto sektoriui skirtų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo priemonių poveikis ir didesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimas į tinklą. Taip pat reikėtų įvertinti didesnio miško biomasės naudojimo elektrai ir šilumai gaminti poveikį į apskaitą įtraukiamam teršalų kiekiui, išmetamam ir absorbuojamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės. Be to, reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

                  (14)

                  būtų gerai, jeigu galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų įvertinti 2014–2020 m. nacionalinės konkurencingumo strategijos rezultatai ir pateikta išsami analizė, kokia yra dabartinė mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriaus padėtis pasaulinėje rinkoje, išryškinant sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galinčius kilti sunkumus. Planą taip pat būtų galima papildyti nurodant išsamesnes priemones sąveikos su žiedine ekonomika potencialui išnaudoti;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Rumunijai grindžiamos Rumunijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA RUMUNIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Gerokai padidinti užmojo lygį, kad 2030 m. Rumunijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų bent 34 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir nustatyti tinkamas priemones siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane ir pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Nustatyti priemones licencijų ir leidimų išdavimo procedūroms supaprastinti ir pateikti išsamesnės informacijos, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. Pateikti išsamesnės informacijos apie konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti biomasės tiekimo ir naudojimo tvarumą energetikos sektoriuje, atsižvelgiant į biomasės svarbą Rumunijos energijos rūšių derinyje, ypač šildymo ir vėsinimo sektoriuje.

                  2.

                  Gerokai padidinti užmojį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pasiūlyti didesnio užmojo politiką ir priemones, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Geriau paaiškinti jau įgyvendinamą politiką ir priemones ir pateikti išsamesnės informacijos apie visam 2021–2030 m. laikotarpiui planuojamą politiką ir priemones, visų pirma, susijusias su energijos kiekiu, kurį tikimasi sutaupyti, ir poveikiu, kartu pateikiant įgyvendinimo tvarkaraštį.

                  3.

                  Nurodyti priemones, padedančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, visų pirma lankstumo užtikrinimo priemones ir solidžią dujų tiekimo šaltinių įvairinimo strategiją, įskaitant svarbius pagrindinius infrastruktūros projektus ir nereikalingų investavimo į dujų gavybą apribojimų panaikinimą, atsižvelgiant į regiono potencialą, susijusį su ištekliais Juodojoje jūroje. Detalizuoti strategiją ilgalaikiam branduolinių medžiagų ir kuro tiekimui užtikrinti atsižvelgiant į branduolinės energijos gamybos pajėgumų didinimą ir pateikti išsamios informacijos apie strategiją, kuria siekiama išlaikyti vidaus pajėgumus kuro cikle.

                  4.

                  Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama kurti likvidžias ir konkurencingas didmenines ir mažmenines rinkas, skatinant konkurenciją šalies viduje ir panaikinant tarpvalstybinės prekybos kliūtis, įskaitant eksporto apribojimus. Spręsti problemas, susijusias su neigiamu didmeninių kainų reguliavimo poveikiu, ir pateikti aiškią viziją, kaip bus užtikrinamas nacionalinės teisės aktų suderinamumas su Sąjungos teisės nuostatomis dėl atvirų ir liberalizuotų rinkų ir laisvo kainų formavimosi, pateikiant perėjimo prie tik rinka grindžiamų kainų strategiją ir tvarkaraštį, kartu išvardijant tikslines pažeidžiamų vartotojų apsaugos priemones.

                  5.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2020–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  6.

                  Sustiprinti regioninį bendradarbiavimą su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir veikiančiais regioninio bendradarbiavimo tinklais, kaip antai Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo (CESEC) aukšto lygio grupe, dujų ir elektros infrastruktūros, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos vartojimo efektyvumo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo klausimais ir taip atsižvelgti į bendras problemas ir bendrus tikslus. Yra didelis tolesnio bendradarbiavimo potencialas atsižvelgiant į numatomus pokyčius elektros energetikos sektoriuje, įskaitant poreikį daugiau energijos gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių ir didinti netaršaus transporto dalį, o tai galėtų padaryti poveikį elektros jungtims ir prekybai regione.

                  7.

                  Papildyti investicijų poreikių ir rizikos analizę, susijusią su energetikos strategijos tikslais, į ją įtraukiant bendrą investicijų, reikalingų integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano uždaviniams įvykdyti, apžvalgą. Pateikti bendrą tokių investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą finansavimą nacionaliniu, regioniniu ir Sąjungos lygmenimis. Taip pat kaip finansavimo šaltinį apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (9).

                  8.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  9.

                  Įtraukti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų pateikta reikiama informacija apie prognozuojamą išmetamą oro teršalų kiekį pagal planuojamą politiką ir priemones.

                  10.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma apsvarstant socialinį poveikį ir poveikį užimtumui, nurodant konkretesnes energijos nepritekliaus problemų sprendimo priemones ir jų įgyvendinimo tvarkaraštį, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. Aptarti poreikius ir priemones, susijusius su struktūriniais pokyčiais dėl perėjimo prie švarios energijos regionuose, kurie priklauso nuo vienos pramonės šakos, pavyzdžiui, anglių kasybos pramonės arba kitų daug energijos vartojančių sektorių.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 273.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1022 final.

         (5)  COM(2019) 523 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 273.

         (7)  SWD(2019) 273.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

         (9)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Slovakijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/96

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Slovakijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/25)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Slovakija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 21 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Slovakijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Slovakijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Slovakijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  galutiniame plane reikėtų nustatyti įvairių aspektų sąsajas ir užtikrinti, kad jie derėtų tarpusavyje. Holistinis požiūris, kurio laikytasi vykstant nacionalinėms daugiašalėms diskusijoms apie energijos nepritekliaus problemos sprendimą atsižvelgiant į vidaus rinkos ir energijos vartojimo efektyvumo aspektus, turėtų aprėpti visus aspektus. Taip pat galima būtų išnagrinėti, kokį pavojų energetiniam saugumui kelia klimato kaita. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

                  (14)

                  būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Slovakijai grindžiamos Slovakijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA SLOVAKIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Gerokai padidinti užmojo lygį, kad 2030 m. Slovakijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų bent 24 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir nustatyti tinkamas priemones siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane ir pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Pasiūlyti konkrečias priemones, kuriomis būtų sumažinama administracinė našta ir sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. Pateikti išsamesnės informacijos apie konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti biomasės tiekimo ir naudojimo tvarumą energetikos sektoriuje, atsižvelgiant biomasės svarbą Slovakijos energijos rūšių derinyje, ypač šildymo ir vėsinimo sektoriuje.

                  2.

                  Padidinti užmojo lygį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimu, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Pateikiant išsamesnį poveikio vertinimą tinkamai kiekybiškai įvertinti energijos kiekį, kurį tikimasi sutaupyti taikant planuojamą politiką ir priemones.

                  3.

                  Nurodyti priemones, padedančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant priemones, kuriomis užtikrinamas lankstumas ir ilgalaikis branduolinių medžiagų ir kuro tiekimas atsižvelgiant į branduolinės energijos gamybos pajėgumų didinimą.

                  4.

                  Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama didinti didmeninių ir mažmeninių rinkų konkurencingumą ir ilgainiui pereiti prie visiškai rinka pagrįstų kainų.

                  5.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2023–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  6.

                  Toliau konsultuotis su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir plėtoti regioninį bendradarbiavimą Višegrado grupėje, kurią sudaro Čekija, Vengrija, Lenkija ir Slovakija, ir Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo (CESEC) aukšto lygio grupėje, taip pat dvišalį bendradarbiavimą, pavyzdžiui, su Čekija dėl elektros energijos skirstymo sistemų. Regioniniu lygmeniu bendradarbiaujant galima sutelkti dėmesį į tolesnę integraciją energijos vidaus rinkoje, sistemos pakankamumo vertinimą, teisingo perėjimo klausimus, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos panaudojimą bei jo poveikį energetikos sistemai.

                  7.

                  Papildyti investicijų poreikių ir šaltinių, įskaitant tinkamą nacionalinį, regioninį ir Sąjungos finansavimą, analizę, kuri kol kas apsiriboja tik energijos vartojimo efektyvumu ir moksliniais tyrimais, į ją įtraukiant bendrą investicijų, reikalingų energetikos ir klimato politikos uždaviniams įvykdyti, apžvalgą. Taip pat kaip finansavimo šaltinį apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (9).

                  8.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  9.

                  Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas ir kiekybiškai įvertintas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai.

                  10.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane reikėtų išnagrinėti pertvarkos poveikį Horna Nitros anglių kasybos regiono gyventojams ir susieti jį su Vyriausybės veiksmų planu dėl pertvarkos tame regione; taip pat išnagrinėti pokyčių kituose daug energijos suvartojančiuose sektoriuose poveikį. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant atskirą energijos nepritekliaus įvertinimą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 274.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1024 final.

         (5)  COM(2019) 525 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 274.

         (7)  SWD(2019) 274.

         (8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

         (9)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Suomijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/100

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Suomijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/26)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Suomija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 20 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Suomijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Suomijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Suomijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  galutiniame plane Suomijai reikėtų atsižvelgti į planuojamos politikos ir priemonių sąsajas, visų pirma: sinergiją tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, paaiškinant, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą. Kiti svarbūs elementai, kuriuos reikėtų įtraukti į galutinį planą, yra planuojamos politikos, susijusios su anglimis kūrenamų elektrinių laipsnišku atsisakymu ir naftos naudojimo mažinimu ją pakeičiant miško liekanomis ir biokuru, su didesniu iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos naudojimo mastu ir reikiamu elektros tinklų stiprinimu, sąveika. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

                  (14)

                  būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Suomijai grindžiamos Suomijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA SUOMIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Patikslinti, kaip ji planuoja įvykdyti įsipareigojimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 (8), kad dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) išmetamas teršalų kiekis neviršytų absorbuojamo kiekio, atsižvelgiant į galimybę taikyti lankstumo priemones pastangų pasidalijimo ir LULUCF sektoriuose. Tam reikia taikyti LULUCF apskaitos taisykles. Kiekybiškai įvertinti planuojamos politikos ir priemonių poveikį per visą 2021–2030 m. laikotarpį siekiant įgyvendinti 2030 m. tikslą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 39 %, palyginti su 2005 m. lygiu, sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema.

                  2.

                  Padidinti Suomijos užmojo lygį, kad 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis įgyvendinant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą būtų bent 51 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (9) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Pateikti išsamesnę informaciją apie konkrečias priemones, kuriomis numatoma užtikrinti ilgalaikį biomasės naudojimo tvarumą energetikos sektoriuje, atsižvelgiant į biomasės svarbą Suomijos energijos rūšių derinyje. Pateikti išsamesnės informacijos, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose.

                  3.

                  Gerokai padidinti užmojį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Įvertinti energijos taupymo potencialą būsto ir pramonės sektoriuose ir nustatyti tinkamiausias jo išnaudojimo priemones. Įvertinti priežastis, dėl kurių tikimasi bendrojo vidaus produkto (BVP) padidėjimo ir atitinkamai didesnio energijos vartojimo, ir nustatyti konkrečias priemones tokiam poveikiui sumažinti.

                  4.

                  Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones ir strategiją, kuria užtikrinamas ilgalaikis branduolinių medžiagų ir kuro tiekimas, visų pirma, atsižvelgiant į branduolinės energijos gamybos pajėgumų plėtojimo perspektyvą.

                  5.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti galutinio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  6.

                  Sustiprinti jau ir taip gerą regioninį bendradarbiavimą tarp Šiaurės šalių (Danijos, Suomijos, Islandijos, Norvegijos ir Švedijos), išplėsti to bendradarbiavimo sritis ir geografinę teritoriją, įtraukiant Baltijos šalis (Estiją, Latviją ir Lietuvą). Regioninio bendradarbiavimo ašis turėtų būti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritys, nes numatoma elektros energijos sistemų pokyčių, kai padidės iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamos elektros energijos dalis – išaugs elektros energijos importas ir (arba) eksportas ir reikės didesnio sistemos lankstumo.

                  7.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  8.

                  Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai.

                  9.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 276.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD(2019) 1025 final.

         (5)  COM(2019) 526 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD(2019) 276.

         (7)  SWD(2019) 276.

         (8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

         (9)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Švedijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/104

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Švedijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/27)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Švedija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 17 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Švedijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Švedijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Švedijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane Švedija taip pat turėtų atsižvelgti į politikos sąsajas, visų pirma priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų ir principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ sinergiją. Kitas svarbus elementas, kurį reikėtų įtraukti į galutinį planą, yra planuojamos politikos, susijusios su numatomu atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies padidinimu elektros energetikos sektoriuje, ir reikiamo elektros energijos tinklų stiprinimo sąveika. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse. Kadangi hidroenergijos naudojimas yra svarbus, būtų galima išnagrinėti ir klimato kaitos poveikį energetiniam saugumui;

                  (14)

                  galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane Švedija galėtų remtis savo bendruoju tikslu diegti technologijas ir paslaugas, kurias Švedijos įmonės galėtų komercializuoti, ir pateikti išsamesnę mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriaus konkurencingumo apžvalgą. Taip pat būtų naudinga pateikti daugiau informacijos apie sąveiką su žiedine ekonomika;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Švedijai grindžiamos Švedijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA ŠVEDIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Parengti strategiją, kaip įvykdyti įsipareigojimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 (8), kad dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) išmetamas teršalų kiekis neviršytų absorbuojamo kiekio, apskaičiuojamo taikant apskaitos taisykles. Skirti ypatingą dėmesį politikos ir priemonių poveikio apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, pastangų pasidalijimo ir LULUCF sektoriams įvertinimui.

                  2.

                  Patvirtinti palankiai vertintiną integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte nurodytą Švedijos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 65 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 (9) 3 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnyje. Tas įnašas turėtų būti pagrįstas išsamia ir kiekybiškai įvertinta politika ir priemonėmis, atitinkančiomis Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Reikėtų įtraukti orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai. Taip pat reikėtų pateikti papildomos informacijos, kaip bus mažinama administracinė našta ir kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. Reikėtų pateikti išsamesnės informacijos apie konkrečias priemones, kuriomis numatoma užtikrinti ilgalaikį biomasės naudojimo tvarumą energetikos sektoriuje, atsižvelgiant į biomasės svarbą Švedijos energijos rūšių derinyje.

                  3.

                  Dėti daugiau pastangų siekiant sumažinti galutinės energijos suvartojimą, atsižvelgiant į poreikį kolektyviai įgyvendinti Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslą, ir tai pagrįsti politika ir priemonėmis, kuriomis iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Reikėtų parengti papildomas priemones ir jų tikėtino poveikio energijos taupymui įvertinimą ir įtraukti tai į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą.

                  4.

                  Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo ir elektros energijos gamybos adekvatumo užtikrinimo priemones, atsižvelgiant į plataus užmojo atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą.

                  5.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2023–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  6.

                  Sustiprinti jau ir taip gerą regioninį bendradarbiavimą tarp Šiaurės šalių (Danijos, Suomijos, Islandijos, Norvegijos ir Švedijos), išplėsti to bendradarbiavimo sritis ir geografinę teritoriją, įtraukiant Baltijos šalis (Estiją, Latviją ir Lietuvą). Regioninio bendradarbiavimo ašis turėtų būti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritys, nes numatoma elektros energijos sistemų pokyčių, kai padidės iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis – išaugs elektros energijos importas ir eksportas ir reikės didesnio sistemos lankstumo.

                  7.

                  Pateikti bendrą investicijų, reikalingų energetikos ir klimato politikos uždaviniams įvykdyti, poreikių apžvalgą ir bendrą tokių investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą nacionalinį ir regioninį finansavimą.

                  8.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  9.

                  Įtraukti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai.

                  10.

                  Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 278.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD (2019) 1026 final.

         (5)  COM(2019) 527 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD (2019) 278 final.

         (7)  SWD (2019) 278 final.

         (8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

         (9)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).


title: 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Jungtinės Karalystės integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

text:
               3.9.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 297/108

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 18 d.
      dėl 2021–2030 m. laikotarpio Jungtinės Karalystės integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto
      (2019/C 297/28)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  (2)

                  Jungtinė Karalystė integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 20 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

                  (3)

                  Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Jungtinės Karalystės integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

                  (4)

                  tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

                  (5)

                  rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

                  (6)

                  Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

                  (7)

                  Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

                  (8)

                  Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

                  (9)

                  kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Jungtinei Karalystei skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Jungtinei Karalystei (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

                  (10)

                  be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

                  (11)

                  valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

                  (12)

                  į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

                  (13)

                  galutiniame plane Jungtinė Karalystė turėtų aiškiau susieti nacionalinę politiką su energetikos sąjungos aspektais ir atsižvelgti į planuojamos politikos ir priemonių, susijusių su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektais, ir mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sąsajas. Tai, pavyzdžiui, principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, bioenergijos naudojimo poveikis į apskaitą įtraukiamam teršalų kiekiui, išmetamam ir absorbuojamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, ir klimato kaitos keliamas pavojus energijos tiekimui;

                  (14)

                  būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat praverstų apsvarstyti žiedinės ekonomikos vaidmenį nurodant nacionalines strategijas bei veiksmų planus ir jų pranašumus ir galimus kompromisus, susijusius su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu;

                  (15)

                  Komisijos rekomendacijos Jungtinei Karalystei grindžiamos Jungtinės Karalystės integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

            REKOMENDUOJA JUNGTINEI KARALYSTEI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

                  1.

                  Patikslinti ir kiekybiškai įvertinti papildomos politikos ir priemonių poveikį (ne tik pastatų ir transporto sektoriuose) siekiant įgyvendinti 2030 m. tikslą sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 37 %, palyginti su 2005 m., sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. Tai apima atitinkamą įsipareigojimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 (8), kad dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės išmetamas teršalų kiekis neviršytų absorbuojamo kiekio ir jam apskaičiuoti būtų taikomos atitinkamos apskaitos taisyklės.

                  2.

                  Pasiūlyti, kad Jungtinės Karalystės atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant ES 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų bent 27 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (9) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir padidinti užmojo lygį siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje. Pateikti išsamesnės informacijos, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose.

                  3.

                  Nustatyti nacionalinius įnašus, kurie būtų gerokai didesni nei prognozės, parengtos atlikus integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte minimą modeliavimą, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pasiūlyti didesnio užmojo politiką ir priemones, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Nurodyti viso 2021–2030 m. laikotarpio politiką ir priemones. Pateikti planuojamos energijos vartojimo efektyvumo politikos ir priemonių poveikio vertinimą, visų pirma įvertinant tikimąsi sutaupyti energijos kiekį.

                  4.

                  Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant priemones, kuriomis užtikrinamas lankstumas ir ilgalaikis branduolinio kuro tiekimas atsižvelgiant į galimą branduolinės energijos gamybos pajėgumų didinimą.

                  5.

                  Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma nustatyti perėjimo prie tik rinka grindžiamų kainų strategiją ir tvarkaraštį.

                  6.

                  Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2023–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas.

                  7.

                  Išnaudoti Šiaurės jūros šalių bendradarbiavimo energetikos klausimais galimybes keičiantis gerąja patirtimi, susijusia su jūros vėjo energetikos rėmimo sistemomis ir galimais projektais, siekiant įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius padidinti energetinį saugumą, tvarumą ir konkurencingumą. Atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės sprendimą išstoti iš Europos Sąjungos ji turėtų numatyti priemones, kaip užtikrinti tęstinį regioninį bendradarbiavimą su Airija dėl avarinės parengties ir reagavimo elektros energetikos sektoriuje ir dėl dujų ir naftos tiekimo saugumo.

                  8.

                  Šiuo metu tam tikras sritis apimančią investicijų išlaidų ir šaltinių analizę patobulinti aprėpiant visus energetikos sąjungos aspektus, įskaitant tinkamą nacionalinį ir regioninį finansavimą, ir ją papildyti bendra investicijų poreikių, rizikos ir kliūčių apžvalga.

                  9.

                  Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti.

                  10.

                  Apibūdinti įvairių scenarijų poveikį oro taršai pateikiant pagrindžiamąją informaciją ir apsvarstant sinergiją ir kompromisus.

                  11.

                  Išsamiai apibūdinti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikiant energijos nepritekliaus įvertinimą, nustatant susijusius uždavinius ir aprašant politikos, priemonių ir uždavinių socialinį poveikį, poveikį užimtumui ir gebėjimams. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti anglių pramonės regionams ir regionams, kuriuose išmetama daug anglies dioksido, ir poveikiui, kurį jiems padarys energetikos pertvarka. Įtraukti atskirą energijos nepritekliaus problemų vertinimą ir susijusius uždavinius arba konkrečią politiką ar priemones, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999.

         Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

               Komisijos vardu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Komisijos narys

         (1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

         (2)  SWD(2019) 279.

         (3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

         (4)  SWD (2019) 1027 final.

         (5)  COM(2019) 528 final, 2019 m. birželio 5 d.

         (6)  SWD (2019) 279 final.

         (7)  SWD (2019) 279 final.

         (8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

         (9)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).


title: 2019 m. vasario 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nario skyrimo

text:
               15.2.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 60/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2019 m. vasario 12 d.
      dėl Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nario skyrimo
      (2019/C 60/01)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 283 straipsnio 2 dalį ir 139 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į Protokolą Nr. 4 dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto, ypač į jo 11.2 straipsnį,
      EUROPOS VADOVŲ TARYBAI REKOMENDUOJA:
      Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nariu aštuonerių metų kadencijai nuo 2019 m. birželio 1 d. skirti Philip R. LANE.

         Priimta Briuselyje 2019 m. vasario 12 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            E. O. TEODOROVICI