Svarbus teisinis pranešimas

|

52007SC0136

Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Airijos stabilumo programos  /* SEK/2007/0136 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 7.2.2007SEK(2007) 136 galutinisRekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Airijos stabilumo programos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASBendrosios aplinkybės1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma pripažįstamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą.Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Airijos stabilumo programa buvo pateikta 1998 m. gruodžio mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1999 m. sausio 18 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba.Atnaujintos programos vertinimo aplinkybėsKomisija išnagrinėjo naujausią 2006 m. gruodžio 6 d. pateiktą atnaujintą Airijos stabilumo programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai).Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant yra vertinama atnaujintoje stabilumo programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija:1.  ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų,2.  naujausias Airijos padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją vertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos santrauka) bei3.  Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos vertinimas.Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultataiAirijos ekonominės veiklos rezultatai per pastaruosius dešimt metų apima labai spartaus „Keltų tigro“ augimo pradinį laikotarpį, kai Airija, stengdamasi pasivyti kitas šalis, plėtojo devintojo dešimtmečio pabaigoje pasiektus neįtikėtinus rezultatus. Po pasipriešinimo ekonominiams neramumams kito dešimtmečio pradžioje augimo tempas sulėtėjo, nors vis dar buvo gerokai spartesnis nei Vakarų Europos norma, tačiau, priešingai nei anksčiau, augimą skatino vidaus paklausa ir jo paskirstymas nebuvo toks platus, kaip anksčiau, įskaitant netvarų gyvenamųjų namų statybos lygį. Ekonomikos atvirumas ypač akivaizdus sprendžiant iš lanksčių veiksnių rinkų, kuriose vyrauja į šalį plaukiančios užsienio investicijos ir darbo jėgos migracija. Stiprieji aspektai – sparčiai auganti jaunesnė darbo jėga, verslui pritaikoma politinė aplinka ir tvirta socialinė partnerystė, kuri buvo sukurta nuo devintojo dešimtmečio. Kadangi Airijos ekonomika yra maža atvira ekonomika, šalis turi ribotas galimybes makroekonominės politikos veiksmų laisvės požiūriu. Euro zonos palūkanų normos buvo daug mažesnės, nei tos, kurios būtų optimalios Airijai, ir ypač prisidėjo prie labai didelių turto kainų infliacijos tempų. Bendrai SVKI infliacija buvo palyginti didelė, nes padidėjo realiosios pajamos, taip pat sustiprėjo vidaus paklausos spaudimas ir išaiškėjo kai kurie produktų rinkų ir tinklo paslaugų trūkumai. Atrodo, kad iki pastarojo laikotarpio sumažėjo išorės konkurencingumas ir padidėjo užsienio sąskaitos deficitas. Viešieji finansai tvirtai išliko Stabilumo ir augimo paktu nustatytose ribose.Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas vertinimas2006 m. kovo 14 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos, apimančios 2005–2008 metus. Tuomet Taryba laikėsi nuomonės, kad „apskritai biudžeto būklė yra patikima, o biudžeto strategija – geras Stabilumo ir augimo paktą atitinkančios fiskalinės politikos pavyzdys.“ Taryba paragino Airiją „toliau įgyvendinti priemones, skirtas spręsti ilgalaikį senėjančios visuomenės poveikį biudžetui“.Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos vertinimas2006 m. spalio 18 d. Airija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Pagrindiniai uždaviniai (prioritetai) Airijos nacionalinėje reformų programoje yra jos pastarųjų gerų ekonominės veiklos rezultatų išsaugojimas ir pagerinimas, naudojantis galimybėmis, kurias teikia globalizacija ir vidaus rinka.Komisijos atliktas šios programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos [2] dalis) parodė, kad įgyvendindama nacionalinę reformų programą Airija daro labai didelę pažangą. Be to, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos valdymas tapo politiniu požiūriu matomas, ypač neseniai sudarius 2006–2016 m. socialinės partnerystės susitarimą („Towards 2016“).Atsižvelgiant į padarytą pažangą, Airija buvo paraginta taip pat sutelkti dėmesį į: pensijų susitarimų reformą; išmetamų teršalų mažinimo priemones; dalyvavimą darbo rinkoje; į šalį nukreiptą migraciją; ir vyresnio amžiaus bei žemos kvalifikacijos darbuotojus.Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių imamasi ir (arba) kurios buvo pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui, jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį sąnaudų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą), ir todėl darančių išmatuojamą poveikį valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankamai patikima riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų „prižiūrint biudžeto būklę skirti pakankamai dėmesio“, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime, pavadinimu „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[3]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnį. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[4], kuriame, inter alia, reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. |-  RekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Airijos stabilumo programosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:4.  [2007 m. vasario 27 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Airijos stabilumo programą, kuri apima 2006–2009 m.5.  Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas lėtės nuo 5,4 % 2006 m. iki vidutiniškai truputį daugiau kaip 4½ % per likusį programos laikotarpį. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją atrodo, kad šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis, nors nemažą riziką kelia staigus didelių gyvenamųjų namų statybos apimčių ir nekilnojamojo turto kainų nuosmukis. Programoje pateikiamos infliacijos prognozės yra tikroviškos.6.  2006 m. programoje numatomas valdžios sektoriaus balanso perteklius – 2,3 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje minėtu 0,6 % BVP biudžete numatytu deficitu; iš naujesnių centrinės valdžios grynųjų pinigų duomenų galima spręsti, kad perteklius bus dar didesnis – apytiksliai 2½ % BVP. Didesnis nei planuota rezultatas, palyginti su ankstesniais metais, visiškai priklauso nuo įplaukų ir visų pirma rodo besitęsiantį nekilnojamojo turto rinkos pagyvėjimą, dėl ko auga su gyvenamuoju būstu susiję mokesčiai ir (kiek mažesniu mastu) sparčiau auga gamybos apimtys, kurios daro panašų poveikį pagrindiniams mokesčiams. Numatomas nominaliųjų išlaidų rezultatas mažai skiriasi nuo numatytojo biudžete.7.  Airijos vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto strategija pagrįsta biudžeto tvarumo išsaugojimu, kaip numatyta Stabilumo ir augimo pakte. Numatoma, kad perteklius išliks visą programos laikotarpį mažėdamas nuo apskaičiuoto įprastinio pertekliaus – 2,3 % BVP 2006 m. iki 1,2 % 2007 m. ir palaipsniui mažės iki 0,6 % 2009 m.; pirminis perteklius analogiškai mažės nuo apskaičiuotojo 3,3 % BVP 2006 m. iki 1,6 % BVP 2009 m. 2007 m. biudžete numatytas įprastinis perteklius sumažės per pusę dėl didesnio suplanuoto išlaidų santykio; šis padidėjimas bus daugiausia susijęs su didesniais perkėlimais socialinėje srityje; 2008 ir 2009 m. numatoma, kad įplaukų ir išlaidų santykiai sumažės, tačiau išlaidų srityje mažėjimas bus nedidelis. Palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje (iki 2008 m.) numatytomis prognozėmis, staigus apskaičiuoto 2006 m. balanso padidėjimas dėl didesnių nei numatyta įplaukų per ateinančius dvejus metus perkeliamas apskaičiuojant įplaukų ir įprastinio pertekliaus bei pirminio pertekliaus santykį mažėjimo tvarka, iš esmės nekeičiant numatomo išlaidų santykio grafiko.8.  Planuojama, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) sumažės nuo šiek tiek mažesnio nei 3 % BVP pertekliaus 2006 m. iki šiek tiek didesnio nei 1½ % 2009 m. Kaip ir ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, šioje programoje pateikiamas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, kurį pagal programą tikimasi su didele atsarga išlaikyti per visą programos laikotarpį. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (numatomas maždaug 1¼ % BVP deficitas), pasiekus programoje numatytą struktūrinį balansą turėtų atsirasti pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir yra ambicingesnis nei galėtų būti pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilguoju laikotarpiu.9.  Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Kita vertus, makroekonominė situacija, kurios pradinė padėtis buvo, tikriausiai, tvirtesnė nei buvo manyta, galėjo klostytis ne taip palankiai, kaip buvo numatyta, ir dėl to konkretūs įplaukų šaltiniai, ypač labiausiai susiję su gyvenamojo būsto rinka, galėjo būti daug silpnesni. Kita vertus, atrodo, kad kitų įplaukų visuma buvo numatyta apdairiai ir pastarųjų metų išlaidos išliko tokios, kokios buvo suplanuotos, arba nedaug skyrėsi nuo jų.10.  Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys atrodo pakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Jomis taip pat užtikrinamas pakankamas patikimumas, kad per tą patį laikotarpį nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba esant įprastiniams metiniams makroekonominiams svyravimams. 2008 ir 2009 m. fiskalinės politikos priemonės atitinka Stabilumo ir augimo paktą. Tačiau 2007 m. struktūrinis balansas smarkiai mažėja ir todėl atsiranda rizika, kad programoje numatytos fiskalinės politikos priemonės šiais metais gali būti procikliškos, jeigu bus ekonomikos pakilimo laikotarpis; tuomet šios situacijos galima išvengti laikantis Stabilumo ir augimo pakto.11.  Apskaičiuota, kad bendroji valstybės skola 2006 m. sumažėjo iki apytiksliai 25 % BVP, t. y. yra daug mažesnė, nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje numatoma, kad skolos santykis programos laikotarpiu dar sumažės trimis procentiniais punktais.12.  Palyginti su ES vidurkiu, ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis biudžetui Airijoje yra gerokai didesnis pirmiausia dėl palyginti jaunesnių gyventojų ir atitinkamai didesnių su pensijomis susijusių išlaidų, kaip BVP dalies, per artimiausius dešimtmečius; šiam padidėjimui iš dalies įtakos turi tai, kad iš pensijų sistemos bus mokama vis daugiau pensijų. Dėl pradinės biudžeto būklės, pagerėjusios palyginti su 2005 m., galima veiksmingiau sušvelninti numatytą ilgalaikį senėjančios visuomenės poveikį biudžetui, bet vien to nepakanka, kad būtų visiškai išspręstas didelis išlaidų, susijusių su visuomenės senėjimu, augimas. Didelio pirminio pertekliaus išsaugojimas vidutinės trukmės laikotarpiu ir priemonių, kurių tikslas – sustabdyti didelį su senėjimu susijusių išlaidų augimą, įgyvendinimas, kaip numatyta programoje, padėtų sumažinti riziką, kylančią valstybės finansų tvarumui. Apskritai Airija susiduria su vidutine rizika valstybės finansų tvarumui.13.  Stabilumo programoje nenurodytas 2006 m. spalio mėn. pateiktos nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje nepateikiami sisteminiai duomenys apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto prognozėse aiškiai neatsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Nepaisant to, stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Visų pirma abejose programose numatoma įgyvendinti ambicingus infrastruktūros atnaujinimo planus, pirmiausia pagal Nacionalinį plėtros planą, paskelbtą 2007 m. sausio mėn., o stabilumo programa prisidedama prie veiksmų, numatytų nacionalinėje reformų programoje, kurioje pateikiamas išsamus valstybės finansų institucinių ypatybių pagerinimo priemonių aprašymas; pirmiausia aprašomos priemonės, skirtos padidinti mokesčių surinkimo veiksmingumą ir pasiekti geresnį kainos ir kokybės santykį išlaidų valdymo srityje.14.  Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires.15.  Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų[6].Apskritai galima daryti išvadą, kad vidutinės trukmės biudžeto būklė yra patikima ir, jeigu 2007 m. fiskalinė pozicija nebus procikliška, biudžeto strategija yra geras Stabilumo ir augimo paktą atitinkančios fiskalinės politikos pavyzdys. Bet kokiu atveju, būtų apdairu išsaugoti tam tikrą veiksmų laisvę, jeigu sutriktų dabartinis augimo modelis, kuriame pagrindinį vaidmenį vaidina dideli gyvenamojo būsto sektoriaus pokyčiai.Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą vertinimą, ypač į numatomą su senėjimu susijusių išlaidų augimą, Airijai siūloma ir toliau įgyvendinti priemones, skirtas pagerinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą.Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. |Realusis BVP (pokytis, % ) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | nėra duomenų |SVKI infliacija (%) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | nėra duomenų |Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP1 | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -2,2 | -2,5 |2006 m. lapkričio mėn. KOM5 | -0,5 | -1,4 | -1,9 | -2,7 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP1 | -1,3 | -1,9 | -2,2 | -2,1 | nėra duomenų |Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP | 0,3 | -0,6 | -0,8 | -0,8 | nėra duomenų |Pirminis balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | nėra duomenų |Pagal ciklą pakoreguotas balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP1 | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP1 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | nėra duomenų |Struktūrinis balansas2 (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP3 | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |2006 m. lapkričio mėn. KOM4 | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | nėra duomenų |Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 |2006 m. lapkričio mėn. KOM | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | nėra duomenų |2005 m. gruodžio mėn. SP | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | nėra duomenų |Pastabos: 1Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 2Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. 3Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės – -0,3 % BVP 2005 m. (numatoma: plg. 4 pastabą) ir 0,1 % BVP 2006 m. (kaip numatyta programoje); 2007–2009 m. informacijos programoje nepateikta. 4Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę (-0,3 % BVP 2005 m., t. y. mažinančios perteklių). 5 Remiantis numatomu 6,1 %, 6,3 %, 5,8 % ir 5,2 % potencialiu augimu atitinkamai 2005–2008 m. Šaltinis: Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2006 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |[1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėjehttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .[2] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, COM(2006)816.[3] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, COM (2006) 574 galutinis ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006.[4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba.[5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėjehttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm .[6] Visų pirma trūksta duomenų apie privačiojo vartojimo, viešojo vartojimo ir investicijų defliatorius, privačiojo sektoriaus grynąjį skolinimąsi ir (arba) skolinimą, valstybės išlaidas pagal funkcijas ir su valdžios sektoriaus skola susijusių atsargų ir srautų patikslinimo paskirstymą.


title: 2017 m. liepos 11 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2017 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Rumunijos konvergencijos programos

text:
               9.8.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 261/98

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2017 m. liepos 11 d.
   dėl 2017 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Rumunijos konvergencijos programos
   (2017/C 261/22)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1176/2011 (2), priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Rumunija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)

               2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Rumunijos ataskaita. Joje įvertinta Rumunijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių Rumunija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Rumunijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)

               2017 m. gegužės 5 d. Rumunija pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą ir 2017 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)

               į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (toliau – ESI fondai) programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

               (5)

               2009–2015 m. Rumunijoje buvo įgyvendinamos trys mokėjimų balansui skirtos pagalbos programos, kurias bendrai vykdė Komisija ir Tarptautinis valiutos fondas ir kurias rėmė Pasaulio bankas. Išmokos buvo mokamos tik pagal pirmąją programą 2009–2011 m., o 2011–2013 m. ir 2013–2015 m. programos buvo įgyvendinamos atsargumo tikslais. 2015 m. spalio mėn. Komisijos vardu pradėta priežiūra po programos įgyvendinimo, siekiant stebėti Rumunijos pajėgumą grąžinti pagal pirmąją programą išduotas paskolas; ši priežiūra bus vykdoma tol, ko bus grąžinta bent 70 % paskolos, o tai turi būti atlikta 2018 m. pavasarį;

               (6)

               šiuo metu Rumunijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2017 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalus deficitas tiek 2017 m., tiek 2018 m. sieks 2,9 % BVP, o vėliau iki 2020 m. palaipsniui sumažės iki 2,0 % BVP. Planuojama, kad vidutinės trukmės biudžeto tikslas, t. y. 1 % BVP struktūrinis deficitas, nebus pasiektas iki programos laikotarpio pabaigos 2020 m. Numatoma, kad perskaičiuotas struktūrinis balansas (4) 2020 m. sieks -2,6 %. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis su BVP padidės nuo 37,6 % BVP 2016 m. iki 38,3 % BVP 2018 m., o tada sumažės iki 37,6 % BVP 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra palankus. Pagrindinė makroekonominės perspektyvos blogėjimo rizika kyla dėl mažesnio fiskalinių ir struktūrinių priemonių poveikio artimiausio ir vidutinės trukmės laikotarpio augimo perspektyvoms. Vis dėlto priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus, nėra pakankamai konkretizuotos. Be to, įstatymo projektas dėl suvienodinto užmokesčio kelia didelę fiskalinės prognozės pablogėjimo riziką;

               (7)

               2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Rumunijai 2016 m. riboti nuokrypį nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo ir 2017 m. užtikrinti 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą, nebent vidutinės trukmės biudžeto tikslas būtų pasiektas mažesnėmis pastangomis. Remiantis 2016 m. rezultatų duomenimis nustatyta, kad Rumunija smarkiai nukrypo nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Remdamasi SESV 121 straipsnio 4 dalimi ir Reglamento (EB) Nr. 1466/97 10 straipsnio 2 dalimi, 2017 m. gegužės 22 d. Komisija pateikė įspėjimą Rumunijai, kad 2016 m. užfiksuotas didelis nuokrypis nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo. 2017 m. birželio 16 d. Taryba priėmė tolesnę rekomendaciją (5), kurioje patvirtinama būtinybė Rumunijai imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad 2017 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (6) nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o tai atitiktų 0,5 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2017 m. nuo to rekomenduoto koregavimo bus labai nukrypta;

               (8)

               atsižvelgiant į fiskalinę Rumunijos padėtį, numatoma, kad 2018 m. šalis toliau vykdys koregavimą siekdama vidutinės trukmės biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinio deficito. Pagal bendrai sutartą koregavimo matricą taikant Stabilumo ir augimo paktą tas koregavimas būtinas, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 4,3 %. Tai atitiktų 0,5 % BVP struktūrinį koregavimą. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad 2018 m. nuo to reikalavimo bus labai nukrypta. Be to, Komisijos 2017 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2017 m. ir 2018 m. sieks 3,5 % BVP ir 3,7 % BVP, t. y. viršys Sutartyje numatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Apskritai Taryba laikosi nuomonės, kad, siekiant laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų ir atsižvelgiant į smarkiai pablogėjusią fiskalinę perspektyvą, remiantis 2017 m. birželio 16 d. Rumunijai pateikta rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo, nuo 2017 m. reikės imtis svarbių tolesnių priemonių;

               (9)

               Rumunijos fiskalinė sistema yra patikima, tačiau jos įgyvendinimas nėra visiškai užtikrintas. 2016 m. biudžetas labai nutolo nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo, t. y. 1 % BVP struktūrinio deficito, ir buvo pažeista nacionalinės fiskalinės sistemos deficito taisyklė. 2017 m. biudžetas dar labiau nukrypo nuo nacionalinių fiskalinių taisyklių. Kaip ir ankstesniais metais, 2016 m. Rumunijos valdžios institucijos nepateikė parlamentui atnaujintos fiskalinės strategijos iki teisės aktuose nustatyto termino rugpjūčio mėnesį. Todėl per metinio biudžeto sudarymo procesą nebuvo vadovaujamasi vidutinės trukmės laikotarpio fiskaline strategija;

               (10)

               bankų sektoriaus būklė 2016 m. toliau gerėjo dėl pakankamų kapitalo rezervų ir augančio pelningumo. Rumunijos valdžios institucijos įsipareigojo 2018 m. atlikti išsamią bankų sektoriaus turto kokybės peržiūrą ir testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. 2016 m. gegužę įsigaliojo Įstatymas dėl skolos nurašymo, tačiau bankų sektoriui dėl to kylančią riziką gerokai sušvelnino Konstitucinio teismo priimtas sprendimas, kad teismai privalės įvertinti, ar skolininkai atitinka teisės nuostatas dėl sunkumų. Neseniai priimtas teismo sprendimas, kad 2016 m. spalio mėn. parlamento priimtas Įstatymas dėl Šveicarijos frankais denominuotų paskolų prieštarauja Konstitucijai. Tačiau tokiomis pasikartojančiomis teisėkūros iniciatyvomis toliau mažinamas teisinis nuspėjamumas, o tai gali turėti neigiamos įtakos investuotojų požiūriui;

               (11)

               Rumunijoje labai paplitęs mokesčių slėpimas, dėl jo nukenčia mokestinės pajamos ir mokesčių sistemos teisingumas, iškreipiama ekonomika. Šalis padarė nedidelę jai skirtos rekomendacijos gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir mokesčių surinkimą pažangą. 2016 m. iš dalies pakeistos registravimosi PVM mokėtojais ir PVM grąžinimo procedūros, nacionaliniu mastu diegiami elektroniniai kasos aparatai, kurie sujungti su mokesčių administratoriaus sistema. Nuo 2017 m. tam tikriems sektoriams, kaip antai viešbučių, maitinimo paslaugų ir kitos susijusios pramonės šakos, taikoma speciali sistema, pagal kurią mokesčiai nustatomi neatsižvelgiant į pajamų grupę. Be to, siekiant atgrasyti nuo mokesčių vengimo, nustatyta ir apribojimų savarankiškai dirbantiems asmenims bei šeimos įmonėms. 2016 m. pastebėta, kad geriau laikomasi su mokesčių deklaracijomis ir mokėjimu susijusių reikalavimų, tačiau jungtiniais mokesčių ir darbo patikrinimais bei auditais nepasiekta geresnių rezultatų. Be to, labai mažoms įmonėms pagal joms taikomą mokesčių sistemą galiojanti apyvartos riba buvo smarkiai padidinta, o tarifas sumažintas, todėl susiklostė tokia padėtis, kad mokestinės prievolės gali būti vykdomos, tačiau biudžetas iš to negauna pajamų. Įmonių apmokestinimas taikant skirstymo pagal sektorių ir kategorijas metodus kelia pavojų, kad įmonėms ir mokesčių administratoriui teks papildoma administracinė našta, ir tais metodais nėra prisidedama prie geresnio mokesčių surinkimo;

               (12)

               namų ūkių disponuojamųjų pajamų pasiskirstymas (skaičiuojant pagal namų ūkio dydį) Rumunijoje yra itin nevienodas ir mažina šalies potencialą užtikrinti tvarų integracinį augimą. 20 % turtingiausių gyventojų pajamos yra daugiau kaip aštuonis kartus didesnės už 20 % skurdžiausių gyventojų pajamas. Šis santykis yra daug didesnis už Sąjungos vidurkį. Nelygybę daugeliu atvejų lemia nevienodos galimybės naudotis sveikatos priežiūros sistema, gauti išsilavinimą, gauti paslaugas ir patekti į darbo rinką. Be to, pajamų skirtumas prieš mokesčius bei socialinius pervedimus ir po jų yra vienas iš mažiausių Sąjungoje. Socialinis bazinis indeksas, kuriuo grindžiamos pagrindinės socialinės išmokos, nebuvo atnaujintas nuo pat įvedimo 2008 m. Tebėra plačiai paplitęs nedeklaruojamas darbas, įskaitant vokeliuose mokamą darbo užmokestį, kuris toliau neigiamai veikia mokestines pajamas, iškreipia ekonomiką, mažina mokesčių ir išmokų sistemos teisingumą ir veiksmingumą. Įgyvendinant bandomąjį projektą, buvo organizuojami jungtiniai nacionaliniai Mokesčių administracijos ir darbo inspekcijų patikrinimai, tačiau jie kol kas neturėjo sisteminio poveikio. Sektoriams, kuriuose yra didžiausia mokesčių slėpimo rizika, neskiriama pakankamai išteklių, per mažai dėmesio skiriama vokeliuose mokamo darbo užmokesčio problemai ir dažniausiai imamasi prievartinių, o ne prevencinių priemonių;

               (13)

               2016 m. darbo rinkos rezultatai pagerėjo – nedarbo lygis pasiekė žemą prieškrizinį lygį. Darbo jėgos apimtis toliau mažėja dėl visuomenės senėjimo ir tebesitęsiančios aktyvios emigracijos. Nedarbo lygis yra žemas, tačiau neaktyvumo rodikliai yra vieni didžiausių Sąjungoje. Jaunimo, moterų, žemos kvalifikacijos asmenų, neįgaliųjų ir ypač romų užimtumo bei dalyvavimo darbo rinkoje rodikliai gerokai atsilieka nuo Sąjungos vidurkio. Tebėra labai daug nedirbančių, nesimokančių ar mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių;

               (14)

               skurdo ar socialinės atskirties rizika, nors ir mažėja, toliau išlieka labai didelė, ypač tai pasakytina apie šeimas su vaikais, neįgaliuosius, romus ir kaimo gyventojus. 2016 m. priimtas išsamus kovos su skurdu dokumentų rinkinys siekiant politiką perorientuoti taip, kad ja būtų skatinama teikti konkrečioms gyventojų grupėms skirtas paslaugas. Numatoma įgyvendinti bandomąjį projektą, kurio metu marginalizuotose bendruomenėse būtų diegiamos integruotos paslaugos. Dėl integruotų paslaugų diegimo nacionaliniu mastu labai išaugtų tokių paslaugų teikimo lygis, kuris šiuo metu yra žemas. Reaguojant į vieną po kitos sekusias šaliai skirtas rekomendacijas, priimtas Įstatymas dėl minimalių įtraukties pajamų; jis turi įsigalioti 2018 m. Nustačius minimalias įtraukties pajamas būtų didinamas socialinės paramos adekvatumas ir aprėptis. Pasyvi parama derinama su privalomomis aktyviomis darbo rinkos priemonėmis ir patikrinimais. Šių priemonių galimybės suaktyvinti dalyvavimą darbo rinkoje visgi yra ribotos, nors siekiama, kad iki 2021 m. aktyvios darbo rinkos politikos priemonės pasiektų 25 % paramos gavėjų;

               (15)

               reformuojant nacionalinę užimtumo agentūrą stiprinama aktyvumo skatinimo politika. Įgyvendinus reformas bus pradėta teikti darbo ieškančių asmenų ir darbuotojų poreikiams pritaikyta parama ir integruotos paslaugos. Gerinamas nedirbančių, nesimokančių ar mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių informavimas ir jiems skirtos paslaugos. Tačiau labiausiai nuo darbo rinkos nutolusioms grupėms skirta aktyvumo skatinimo veikla tebėra ribota, o neseniai pasiūlytos aktyvumo skatinimo priemonės nebėra orientuotos į tas konkrečias grupes. Šių priemonių apimtis ir sąsaja su socialinėmis paslaugomis yra nepakankama, kad būtų galima iš esmės pagerinti minėtoms grupėms priklausančios darbo jėgos dalyvavimą;

               (16)

               pensijų adekvatumas ir skurdo senatvėje rizika labai susiję su lyčių aspektu, kadangi visi veiksniai yra vienodi, o skiriasi tai, kad moterys į pensiją išeina jaunesnio amžiaus ir todėl gauna mažesnes pensijų išmokas. Rumunija yra viena iš nedaugelio valstybių narių, kuriose nenumatyta moterų ir vyrų pensinio amžiaus konvergencija. Vyrų ir moterų pensinio amžiaus suvienodinimo įstatymas parlamentui pateiktas 2013 m. Kol kas jį patvirtino tik senatas;

               (17)

               atsižvelgiant į našumo raidą, ypatingą dėmesį Rumunijoje reikėtų skirti pajamų konvergencijai ir šalies konkurencingumo padėčiai, viešojo ir privačiojo sektorių darbo užmokesčio didinimui. Viešojo sektoriaus darbo užmokesčio didinimas gali turėti šalutinį poveikį privačiajam sektoriui ir turėti įtakos Rumunijos konkurencingumui. Nors minimalusis darbo užmokestis Rumunijoje vis dar yra vienas mažiausių Sąjungoje, pastaraisiais metais jis labai padidėjo. Dėl ad hoc minimaliojo darbo užmokesčio padidėjimo labai išaugo minimalųjį darbo užmokestį gaunančių darbuotojų skaičius, dėl to darbo užmokesčio spektro apačioje šiuo metu patiriamas didelis spaudimas. Siekiant įgyvendinti šaliai skirtą rekomendaciją, 2016 m. pradžioje įsteigta trišalė darbo grupė, kurios paskirtis – sukurti minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo pagal objektyvius ekonominius, darbo rinkos ir socialinius kriterijus mechanizmą; deja, šios grupės darbas labai vėluoja ir turi būti atitinkamai paspartintas. Socialinio dialogo sričiai būdinga tai, kad vis dar trūksta sektorių lygmens kolektyvinių derybų, o reformų veiksmingumas nukenčia dėl institucijų veiklos trūkumų;

               (18)

               geram, stabiliam darbui susirasti ir sėkmingam dalyvavimui ekonominiame ir socialiniame gyvenime būtini pakankami pagrindiniai gebėjimai. Remiantis tarptautiniais tyrimais matyti, kad Rumunijos paauglių pagrindiniai gebėjimai turi daug spragų. Aukšti mokyklos nebaigimo rodikliai, mažas aukštąjį išsilavinimą įgyjančių asmenų skaičius, didelis emigracijos mastas – visi šie veiksniai lemia kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą. Kaimo vietovių gyventojai, o ypač romų vaikai, turi mažai galimybių naudotis kokybiška bendrojo švietimo sistema. Romų vaikai pasižymi prastesniais mokymosi rezultatais dėl to, kad į kaimo vietovėse esančias mokyklas ir mokyklas, kurias daugiausia lanko romų vaikai, sudėtinga pritraukti gerų mokytojų, taip pat dėl segregacijos ir dažnai pasitaikančio diskriminacinio požiūrio. Reaguodama į pakartotines jai skirtas rekomendacijas, Rumunija priėmė ir pradėjo įgyvendinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo strategiją. Tarp priemonių, kurių imtasi pastaruoju metu, galima paminėti integruotas intervencijas, bandomąjį projektą tiekti karštą maistą, geresnį važinėjimo išlaidų atlyginimą ir socialinius talonus, kurių paskirtis – skatinti vaikų iš neturtingų šeimų ikimokyklinį ugdymą. 2017 m. rudenį numatoma imtis projektais grindžiamų priemonių, kurioms būtų skiriamas Sąjungos finansavimas ir kurios padėtų gerinti mokymo kokybę nepalankioje padėtyje esančiose mokyklose, taip pat modernizuojama mokymo programa (šis procesas dar nebaigtas). Buvo patobulinti kovos su segregacija teisės aktai, be kita ko, padidinti mokyklų inspekcijų įgaliojimai šioje srityje. Tačiau stebėsenos metodika dar neparengta. Siekiant nuolatinės pažangos kovojant su socialine ir ekonomine nelygybe švietimo srityje, būtini tolesni veiksmai. Jaunimo garantijų iniciatyva mokyklos nebaigusius asmenis kol kas pasiekė tik iš dalies, o antros galimybės programos neparengtos. Profesinio rengimo ir mokymo sistema nepakankamai pritaikyta darbo rinkos poreikiams ir labai mažai asmenų dalyvauja suaugusiųjų mokymosi procese;

               (19)

               Rumunijos gyventojų sveikatos rodikliai yra prasti. Galimybes gauti kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas, ypač nedideles pajamas gaunantiems asmenims ir kaimo gyventojams, mažina sveikatos priežiūros specialistų trūkumas, nepakankamas ligoninių finansavimas ir pernelyg didelis kliovimasis jomis, taip pat korupcija. Korupcija susijusi ne tik su neoficialiu atlygiu medicinos specialistams, bet ir su ligoninėse vykdomais viešaisiais pirkimais, sukčiavimu draudimo srityje, kyšininkavimu siekiant gauti pažymas, suteikiančias teisę gauti išmokas. Siekdama įgyvendinti jai skirtą rekomendaciją ir atsižvelgdama į 2014–2020 m. Sąjungos finansavimo laikotarpio ex ante sąlygas, Rumunija ėmėsi tam tikrų politikos veiksmų persiorientuoti nuo stacionarinės prie ambulatorinės priežiūros. Siekiant nustatyti būtiną infrastruktūrą ir paslaugas, parengti regioniniai sveikatos priežiūros planai, taip pat stebimas nacionalinės sveikatos strategijos įgyvendinimas. Remiantis 2016–2020 m. nacionaline kovos su korupcija strategija priimtas teisės aktas, kuriuo siekiama peržiūrėti grįžtamosios informacijos apie neoficialų atlygį sistemą, ir padidinti sveikatos priežiūros specialistų atlyginimai. Įgyvendinant kovos su korupcija strategiją, sveikatos priežiūros srityje taikomos visapusiškos priemonės, be kita ko, gerinama apskaita ir skatinamas skaidrus ligoninių vadovų įdarbinimo procesas. Tačiau kol kas pasiektas tik pradinis bendruomenės priežiūros, ambulatorinės priežiūros ir siuntimo pas specialistus sistemų tobulinimo etapas, tebėra plačiai paplitęs neoficialus atlygis, vis dar neužtikrintas ligoninių valdymo skaidrumas ir patvirtinimo tebelaukia nacionalinė sveikatos priežiūros srities darbuotojų strategija;

               (20)

               Rumunijos administraciniams ir politikos formavimo gebėjimams kenkia neskaidrumas, o sprendimų priėmimo gebėjimams – biurokratinės administracinės procedūros, menkas rėmimasis kokybės kriterijais, prastas sektorių politikos tarpusavio koordinavimas ir paplitusi korupcija. Viešojo administravimo reformos įgyvendinimo pažanga yra nedidelė. Organizacinės struktūros tebėra nestabilios, o tai daro poveikį viešojo administravimo savarankiškumui ir veiksmingumui. 2016 m. pradėtos įgyvendinti valstybės tarnybos strategijos, tačiau kai kurie pagrindiniai tų strategijų tikslai, visų pirma susiję su objektyviais darbuotojų įdarbinimo kriterijais, vertinimu ir skatinimu už gerus darbo rezultatus, vis dar neįtraukti į teisės aktų sistemą. Pasiūlyta tam tikru mastu suderinti darbo užmokesčio lygį, tačiau nesama jokio aiškaus darbo rezultatų ir atlygio ryšio centriniu ir vietos lygmeniu. Būtina toliau didinti Valstybės tarnautojų agentūros gebėjimus ir autoritetą. Kai kurios 2016 m. pradėtos įgyvendinti politikos formavimo skaidrumo priemonės atšaukiamos. Administracinėje praktikoje nėra įtvirtinti strateginio planavimo ir reguliavimo poveikio vertinimo principai;

               (21)

               viena pagrindinių Rumunijos ekonominės plėtros kliūčių – kokybine ir kiekybine prasme nepakankamai išvystyta transporto infrastruktūra. Siekdama pašalinti su tuo susijusius trūkumus ir reaguodama į jai skirtą rekomendaciją, 2016 m. rudenį Rumunija patvirtino generalinį transporto planą. Iš institucijos, atsakingos už infrastruktūros administravimą, buvo perimtas infrastruktūros investicijų valdymas, siekiant paspartinti investicijas į kelių infrastruktūrą. 2016 m. įsteigta įstaiga, kurios paskirtis – reformuoti geležinkelio sistemą, kad ji pradėtų veikti ne vėliau kaip 2017 m. viduryje;

               (22)

               pastaruoju metu Rumunijos investicijų rodikliai buvo vieni didžiausių Sąjungoje. Tačiau 2016 m. viešųjų investicijų sumažėjo, be kita ko, dėl menko Sąjungos lėšų panaudojimo. Siekdama išnaudoti savo vystymosi potencialą, Rumunija turi užtikrinti, kad tokiuose svarbiuose sektoriuose, kaip antai transporto ar ypač atliekų, būtų aktyviai ir veiksmingai naudojamas Sąjungos finansavimas. Viešųjų investicijų kokybei kenkia, be kitų veiksnių, valdymo trūkumai ir prioritetų kaita. Įgyvendinant šaliai skirtą rekomendaciją padaryta nedidelė pažanga tobulinant viešųjų investicijų srities projektų pirmenybės nustatymo ir rengimo procesus. Pagal 2016 m. rugpjūtį įsigaliojusią tvarką reikalaujama, kad rengdamos savo išlaidų planus ministerijos apsvarstytų investicijų prioritetus, tačiau nesiimta jokių kitų veiksmų, kad būtų stiprinamas Finansų ministerijos vaidmuo investicijų pirmenybės nustatymo procese ir geriau koordinuojama viešųjų investicijų projektų rengimo veikla ministerijose. Patvirtinimo tebelaukia nacionalinis atliekų tvarkymo planas ir atliekų prevencijos programa, kuriuos buvo numatyta patvirtinti 2016 m. pabaigoje. Be to, būtina parengti valdymo ir reguliavimo vykdymo užtikrinimo planus, kad nacionalinės ir Sąjungos lėšų būtų nukreipiamos siekti tikslo atitikti Sąjungos lygio aplinkosaugos standartus;

               (23)

               Rumunijai labai svarbi veiksminga viešųjų pirkimų sistema, kad šalis galėtų įgyvendinti strateginius uždavinius ir spręsti pagrindinius politikos klausimus, be kita ko, užtikrinti veiksmingas viešąsias išlaidas, modernizuoti viešąjį administravimą, kovoti su korupcija, skatinti inovacijas, taip pat tvarų ir integracinį augimą. Veiksminga viešųjų pirkimų sistema svarbi ir tuo, kad skatina piliečių pasitikėjimą valdžios institucijomis ir demokratija. Pastaruoju metu Rumunija pradėjo įgyvendinti viešųjų pirkimų strategiją ir veiksmų planą. Po to, kai 2016 m. gegužės mėn. įsigaliojo Viešųjų pirkimų įstatymas, 2016 m. birželio mėn. buvo priimti įgyvendinimo teisės aktai dėl viešųjų pirkimų ir pirkimų komunalinių paslaugų sektoriuose, 2016 m. pabaigoje buvo priimti antrinės teisės aktai dėl koncesijos sutarčių, o nacionalinėje viešųjų pirkimų darbotvarkėje numatyti korupcijos prevencijos ir kontrolės veiksmai. Tačiau patvirtinimo dar laukia keletas itin svarbių toje strategijoje numatytų priemonių, kaip antai sugriežtinta kontrolė ir kitos kovai su korupcija skirtos priemonės, visiškas e. pirkimų sistemos įdiegimas ir viešųjų pirkimų pareigūnų mokymas;

               (24)

               daugiau kaip 45 % Rumunijos gyventojų gyvena kaimo vietovėse, kurios užimtumo ir švietimo, galimybių naudotis paslaugomis ir infrastruktūra, taip pat materialinės gerovės požiūriu smarkiai atsilieka nuo miesto. Įgyvendindama jai skirtą rekomendaciją suteikti daugiau galimybių naudotis integruotomis viešosiomis paslaugomis, plėsti bazinę infrastruktūrą ir skatinti ekonomikos įvairinimą, visų pirma kaimo vietovėse, Rumunija 2016 m. patvirtino išsamų kaimo plėtros priemonių rinkinį: šios priemonės yra susijusios su mažų ūkių modernizavimu, ne žemės ūkio veiklą vykdančių MVĮ rėmimu, investicijomis į infrastruktūrą, įskaitant socialines paslaugas ir švietimą, ir užimtumo formalizavimu. Ar šios priemonės duos ilgalaikių rezultatų, priklausys nuo gebėjimo vykdyti plataus masto bandomuosius veiksmus ir veiksmingai nukreipti bei panaudoti gaunamą Sąjungos finansavimą;

               (25)

               reikšmingas vaidmuo ekonomikoje, ypač svarbiausiuose infrastruktūros sektoriuose, tenka valstybės valdomoms įmonėms (VVĮ). VVĮ valdymo trūkumai lemia mažesnį, palyginti su konkurentų iš privačiojo sektoriaus, pelningumą ir neigiamą poveikį viešiesiems finansams. Įgyvendindama jai skirtą rekomendaciją, Rumunija padarė didelę VVĮ bendrojo valdymo tobulinimo pažangą. 2016 m. rudenį buvo skubiai priimti įgyvendinamieji teisės aktai, kuriais remiami pagrindiniai VVĮ bendrojo valdymo teisės aktai. Teisės aktų sistema grindžiama gerąja tarptautine praktika, pagal kurią valdybos nariai ir VVĮ vadovai skiriami laikantis skaidrumo principų, be to, pagal šią sistemą Finansų ministerijai suteikiami konkretūs stebėjimo ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimai. Taip pat imtasi priemonių vietos valdžios institucijų informuotumui apie naująsias taisykles didinti, o informacija apie VVĮ biudžetą tapo vieša. Tačiau vėluojama paskirti profesionalius vadovus ir dėl to kyla susirūpinimas dėl tolesnio priemonių įgyvendinimo;

               (26)

               Rumunijos konkurencingumą mažina su sąnaudomis nesusijusio konkurencingumo trūkumai ir struktūrinės perėjimo prie didesnės pridėtinės vertės ekonomikos kliūtys, tarp kurių paminėtinos sudėtingos administracinės procedūros. 2016 m. įgyvendindama jai skirtą rekomendaciją, Rumunija priėmė keletą teisės aktų, kuriais siekiama supaprastinti administracines procedūras (kad ir nedaugelį jų) ir suteikti galimybę piliečiams bei viešojo administravimo institucijoms lengviau palaikyti ryšius;

               (27)

               korupcija vis dar apėmusi visus lygmenis ir tebėra kliūtis verslui. Rumunija padarė didelę teismų sistemos reformos įgyvendinimo ir kovos su aukšto lygio korupcija pažangą. Tačiau šiose srityse dar reikia nuveikti svarbių darbų, kad reformos būtų tvarios ir turėtų negrįžtamą poveikį. Tam tikros pažangos, ypač vietos valdžios lygmeniu, padaryta toliau plėtojant priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią korupcijai ir su ja kovoti, tačiau dar reikia išspręsti svarbias problemas, kurių kyla įgyvendinant 2016 m. patvirtintą nacionalinę kovos su korupcija strategiją. Būtina dėti pastangas, kad Rumunijos viešajame gyvenime būtų laikomasi teismų nepriklausomumo principo, būtų užbaigtos baudžiamojo proceso ir civilinio proceso kodeksų reformos, taip pat būtų užtikrinamas veiksmingas teismo sprendimų vykdymas. Pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Rumunija gauna rekomendacijas dėl teismų reformos ir kovos su korupcija. Todėl šios sritys neįtrauktos į Rumunijai skirtas rekomendacijas;

               (28)

               atsižvelgdama į 2017 m. Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Rumunijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2017 m. konvergencijos programą, 2017 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Rumunija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi Sąjungos taisyklių ir gairių, nes bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą būtina stiprinti Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (29)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2017 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

         REKOMENDUOJA Rumunijai 2017 ir 2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Užtikrinti, kad 2017 m. būtų laikomasi 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacijos dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo. 2018 m. toliau dėti dideles fiskalines pastangas pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimus. Užtikrinti visapusišką fiskalinės sistemos taikymą. Gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir mokesčių surinkimą. Kovoti su nedeklaruojamu darbu, be kita ko, užtikrinti, kad būtų sistemingai atliekami integruoti patikrinimai.

               2.

               Tobulinti labiausiai nuo darbo rinkos nutolusioms grupėms skirtą tikslinę aktyvumo skatinimo veiklą ir integruotas viešąsias paslaugas. Priimti teisės aktą dėl vyrų ir moterų pensinio amžiaus suvienodinimo. Konsultuojantis su socialiniais partneriais, nustatyti skaidrų minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo mechanizmą. Sudaryti geresnes galimybes naudotis kokybiška bendrojo švietimo sistema, ypač romams ir kaimo vietovėse gyvenantiems vaikams. Sveikatos priežiūros sritį perorientuoti į ambulatorinę priežiūrą ir pažaboti neoficialų atlygį.

               3.

               Remiantis objektyviais kriterijais priimti teisės aktą siekiant užtikrinti, kad valstybės tarnyba būtų profesionali ir nepriklausoma. Tobulinti viešųjų investicijų srities projektų pirmenybės nustatymo ir rengimo procesus. Užtikrinti, kad nacionalinės viešųjų pirkimų strategijos įgyvendinimas vyktų laiku, būtų visapusiškas ir tvarus.

      Priimta Briuselyje 2017 m. liepos 11 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         T. TÕNISTE

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

      (3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

      (4)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, Komisijos tarnybų perskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką.

      (5)  2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 216, 2017 7 6, p. 1).

      (6)  Grynąsias valdžios sektoriaus išlaidas sudaro bendrosios valdžios sektoriaus išlaidos, atėmus išlaidas palūkanoms, su Sąjungos programomis, kurios visiškai finansuojamos iš gautų Sąjungos lėšų, susijusias išlaidas ir išlaidas, atsirandančias dėl nediskrecinių su bedarbio pašalpomis susijusių pokyčių. Valstybės finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas subalansuojamas per 4 metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.

      (7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


title: 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Danijos konvergencijos programos

text:
               18.8.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 299/87

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2016 m. liepos 12 d.
   dėl 2016 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Danijos konvergencijos programos
   (2016/C 299/21)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Danija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą.

               (2)

               2016 m. Danijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Danijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)

               2016 m. balandžio 26 d. Danija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)

               į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

               (5)

               šiuo metu Danijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas pagerės ir 2020 m. bus pasiektas subalansuotas biudžetas. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 0,5 % BVP struktūrinį deficitą – planuojama pasiekti iki 2016 m. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės iki 35,1 % BVP 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze prognozuojama, kad 2016 m. ir 2017 m. Danija užtikrins rekomenduojamą fiskalinį koregavimą. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Danijai turėtų pavykti laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (6)

               Danijos tvaraus augimo sąlyga – darbo jėgos pasiūlos užtikrinimas senėjant visuomenei. Keliomis pastarųjų metų esminėmis darbo rinkos reformomis visų pirma siekiama suteikti daugiau paskatų dirbti ir didinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą. Šios reformos galėtų padėti Danijai siekti užimtumo tikslo pagal strategiją „Europa 2020“ ir didinti šalies gerovės modelio tvarumą. Tačiau dar daug trūksta, kad būtų pasiektas pagal strategiją „Europa 2020“ nustatytas nacionalinis socialinės įtraukties tikslas sumažinti žmonių, gyvenančių labai mažo užimtumo namų ūkiuose, skaičių. Vis dar reikia užtikrinti palankių sąlygų neturinčių asmenų įtrauktį į darbo rinką ir gerinti galimybes jiems įsidarbinti. Tai visų pirma pasakytina apie migrantų iš ES nepriklausančių šalių kilmės asmenis, įskaitant tuos, kurie Danijoje gyvena ilgai, ir menkai išsilavinusius jaunuolius. 2016 m. trišalėse derybose sutartos integravimo į darbo rinką priemonės galėtų pataisyti padėtį naujai atvykusiems pabėgėliams ir migrantams. Tačiau vis dar reikėtų imtis daugiau priemonių, kad į darbo rinką būtų veiksmingiau įtraukiamos kitos marginalizuotos grupės;

               (7)

               kad būtų išlaikytas santykinai aukštas Danijoje užtikrinamas gerovės lygis, labai svarbu didinti našumo augimą. Tačiau pastaruosius du dešimtmečius našumas auga vangiai. Vienas iš nustatytų veiksnių – nuolatinis konkurencijos trūkumas vidaus paslaugų sektoriuje, visų pirma mažmeninės prekybos ir statybų sektoriuose. Todėl Danijai reikia dėti daugiau pastangų siekiant padidinti našumą statybų sektoriuje: panaikinti kliūtis ir užtikrinti leidimų išdavimo schemų proporcingumą, kai tokios schemos laikomos būtinomis. Šaliai taip pat reikia sumažinti mažmeninės prekybos subjektams taikomus apribojimus, visų pirma įgyvendinant Vyriausybės nustatytas reformas;

               (8)

               nuo tada, kai per ekonomikos krizę privačiųjų investicijų smarkiai sumažėjo, bendras investavimo lygis Danijoje yra žemas. Tai iš dalies rodo, kad po to, kai sprogo būsto kainų burbulas, mažai investuojama į būstą ir kad nepanaudojami įmonių sektoriaus pajėgumai. Jeigu būtų paskatintas investavimas, Danijai būtų lengviau sustiprinti ekonomikos augimą ir padidinti našumą. Nustatyta, kad investavimo kliūčių esama paslaugų sektoriuje ir mokslinių tyrimų srityje. Mažmeninės prekybos ir statybų sektoriuose esama kliūčių patekti į rinką, kurios savo ruožtu veikia konkurenciją ir našumo augimą. Galėtų būti dedama daugiau pastangų universitetinių mokslinių tyrimų rezultatus paversti verslo inovacijomis;

               (9)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Danija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–2 rekomendacijose;

               (10)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą; jos nuomonė (4) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

         REKOMENDUOJA Danijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               2016 m. siekti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir užtikrinti metinį 0,25 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2017 m.

               2.

               Didinti našumą ir privačiojo sektoriaus investicijas: didinti konkurenciją vidaus paslaugų sektoriuje, visų pirma sudarant lengvesnes sąlygas patekti į rinką mažmeninės prekybos ir statybų sektoriuose. Skatinti įmonių ir universitetų bendradarbiavimą.

      Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. KAŽIMÍR

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

      (3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

      (4)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


title: 2011 m. spalio 4 d. Tarybos rekomendacija dėl Europos Centrinio Banko Vykdomosios valdybos nario skyrimo

text:
               11.10.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 265/29

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2011 m. spalio 4 d.
   dėl Europos Centrinio Banko Vykdomosios valdybos nario skyrimo
   (2011/669/ES)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 283 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Protokolą dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto, ypač į jo 11.2 straipsnį,
   EUROPOS VADOVŲ TARYBAI REKOMENDUOJA:
   paskirti Jörg ASMUSSEN Europos Centrinio Banko Vykdomosios valdybos nariu aštuonerių metų kadencijai.

      Priimta Liuksemburge 2011 m. spalio 4 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. VINCENT-ROSTOWSKI


				|

		52013DC0394

			Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Portugalijoje /* COM/2013/0394 final - 2013/ () */

			   	Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
siekiant ištaisyti perviršinio valdžios
sektoriaus deficito padėtį Portugalijoje
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 7 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją,
kadangi:
(1)       pagal Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnį valstybės
narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;
(2)       Stabilumo ir augimo pakto
pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė
sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam
augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;
(3)       2009 m. gruodžio
2 d. pagal SESV 126 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad
Portugalijoje yra susidaręs perviršinis deficitas, ir pagal SESV 126
straipsnio 7 dalį ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB)
Nr. 1467/97[1]
dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir
paaiškinimo 3 straipsnį pateikė rekomendaciją dėl
perviršinio deficito panaikinimo ne vėliau kaip 2013 m.[2];
(4)       2010 m. birželio
15 d. Komisija padarė išvadą, kad Portugalija ėmėsi
veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio
2 d. Tarybos rekomendaciją valdžios sektoriaus deficitą
sumažinti tiek, kad jis nesiektų 3 % BVP pamatinės vertės,
todėl jokių papildomų veiksmų pagal perviršinio deficito
procedūrą tuo metu imtis nereikėjo;
(5)       2012 m. spalio 9 d.
pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalį Taryba
nusprendė, kad buvo imtasi veiksmingų priemonių, bet kilo
netikėtų nepalankių ekonominių įvykių,
turinčių didelį neigiamą poveikį valstybės
finansams. Todėl Taryba pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį
priėmė patikslintą rekomendaciją (toliau – patikslinta PDP
rekomendacija) ir rekomendavo, kad Portugalija perviršinį deficitą panaikintų
ne vėliau kaip 2014 m. Kad nominalų valdžios sektoriaus
deficitą iki 2014 m. sumažintų tiek, kad jis nesiektų
3 % BVP pamatinės vertės, Portugalijai rekomenduota
užtikrinti 2,3 % BVP dydžio struktūrinio balanso
pagerėjimą 2012 m., 1,6 % BVP – 2013 m. ir
1,3 % BVP – 2014 m. Nominalaus deficito tikslai, atitinkantys
reikalaujamą struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimą, buvo
5 % BVP 2012 m., 4,5 % BVP 2013 m. ir 2,5 % BVP
2014 m.;
(6)       Portugalijos valdžios
institucijoms taip pat buvo rekomenduota įgyvendinti priemones,
patvirtintas 2012 m. biudžete ir jo kovo mėn. priede, ir imtis
papildomų 0,3 % BVP vertės priemonių. Portugalijai buvo
rekomenduota priimti ir į 2013 m. biudžetą įtraukti nuolatines
bent 3 % BVP vertės konsolidavimo priemones, priimti papildomas
priemones nuokrypių atveju ir nustatyti 1¾ % BVP vertės priemones
2014 m. atsižvelgiant į visapusišką viešųjų
išlaidų peržiūrą. Be to, Portugalija turėtų
įgyvendinti 2011 m. gegužės 17 d. Tarybos įgyvendinimo
sprendimo 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo
Portugalijai ir jo paskesnių pakeitimų reikalavimus. Biudžeto
sistemos įstatymas turėtų būti pritaikytas, kad į
jį būtų įtrauktos ES fiskalinio valdymo taisyklės, ir
Portugalija turėtų toliau didinti skaidrumą ir kontrolę
visais biudžeto sudarymo proceso etapais, taip pat laikytis vidutinės
trukmės laikotarpio biudžeto sistemos;
(7)       pagal Reglamento (EB)
Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalį Taryba, remdamasi Komisijos
rekomendacija, gali nuspręsti pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį priimti
patikslintą rekomendaciją, jei imtasi veiksmingų priemonių
ir jei priėmus pradinę rekomendaciją kilo netikėtų
nepalankių ekonominių įvykių, turinčių
didelį neigiamą poveikį valstybės finansams. Netikėti
nepalankūs ekonominiai įvykiai, turintys didelį neigiamą
poveikį biudžetui, turi būti vertinami atsižvelgiant į
ekonominę prognozę, kuria pagrįsta Tarybos rekomendacija;
(8)       pagal SESV 126 straipsnio 7
dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnį Taryba
turi atitinkamai valstybei narei pateikti rekomendacijas, kaip per
nurodytą laikotarpį ištaisyti perviršinio deficito padėtį.
Rekomendacijoje turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių
mėnesių terminas, per kurį atitinkama valstybė narė
turi imtis veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti. Be
to, rekomendacijoje ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba
turėtų reikalauti pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal
prognozę, kuria pagrįsta rekomendacija, atitinka minimalų
metinį struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto
balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones,
pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip
0,5 % BVP;
(9)       prognozėje, kuria
pagrįsta 2012 m. spalio mėn. patikslinta rekomendacija, buvo
numatyta, kad realusis BVP sumažės 3 % 2012 m. ir 1 % 2013 m. Nuo
tada smarkiai suprastėjo augimo perspektyvos, kai paskutinio 2012 m.
ketvirčio ir ekonominės veiklos, ir darbo rinkos pokyčiai buvo
daug prastesni, nei tikėtasi, ir dėl to realusis BVP 2012 m.
sumažėjo 3,2 %. Atsižvelgiant į neigiamą 2012 m.
poveikį ir suprastėjusias Portugalijos eksporto rinkų augimo
perspektyvas, Komisijos tarnybų naujausioje atnaujintoje Portugalijos
ekonominėje perspektyvoje realiojo BVP augimo prognozė 2013 m.
sumažinta iki -2,3 %;
(10)     valdžios sektoriaus deficitas
2012 m. pasiekė 6,4 % BVP, tai yra buvo didesnis nei 5,0 % PDP
tikslas. Nominalų deficitą paveikė kelios vienkartinės
operacijos, apie kurias priimant PDP rekomendaciją nebuvo žinoma. Šias
operacijas, be kita ko, sudaro: kapitalo injekcija valstybės valdomam
bankui CGD (0,5 % BVP); „Parpública“ akcininkų paskolų
konvertavimo į SAGESTAMO nuosavybę vykdymas per vyriausybę (tai
dvi valdžios sektoriui nepriklausančios įmonės, operacijos
vertė – 0,5 % BVP); su BPN turto perdavimu susijęs
nuvertėjimas (0,1 % BVP). Be to, atsižvelgiant į Eurostato
patarimą, didžiausių Portugalijos oro uostų eksploatavimo
koncesijos pardavimas buvo traktuojamas kaip nuosavo kapitalo sumažinimas,
taigi, priešingai, nei vyriausybė numatė biudžete (0,7 % BVP), jis
neturėjo poveikio valdžios sektoriaus balansui. Į nominalų
balansą neįtraukus šių vienkartinių veiksnių, valdžios
sektoriaus deficitas būtų buvęs 4,7 % BVP, t. y. mažesnis
už tikslą;
(11)     griežta išlaidų
kontrolė atsvėrė dėl makroekonominių
priežasčių smarkiai sumažėjusias pajamas paskutinį
metų ketvirtį. Išlaidų daugiausia sumažinta viešojo sektoriaus
darbo užmokesčiui, viešojo sektoriaus darbuotojų skaičių
mažinant anksčiau nei planuota, taip pat sumažinus tarpinį
vartojimą ir įšaldžius biudžeto asignavimus naujiems investiciniams
projektams. Regionų ir vietos biudžetai taip pat vykdyti geriau, nei
tikėtasi. Apskritai, be priemonių, kurių reikalaujama pagal
patikslintą PDP rekomendaciją, Portugalija priėmė
nuolatines konsolidavimo priemones, kurios 2012 m. sudarė beveik
6 % BVP. Pagal Komisijos tarnybų 2013 m. gegužės mėn.
prognozę struktūrinio balanso pagerėjimas 2012 m. sudarė
2,4 % BVP, palyginti su 2,3 % BVP dydžiu, kurio reikalaujama pagal
patikslintą PDP rekomendaciją. Atsižvelgiant į patikslintą
potencialų gamybos apimties augimą nuo tada, kai buvo pateikta
patikslinta PDP rekomendacija, fiskalinių priemonių vertė
būtų buvusi bent 0,2 proc. punkto didesnė. Be to,
apskaičiuotam struktūrinio balanso pokyčiui poveikio turėjo
sumažėjusios pajamos, palyginti su scenarijumi, kuriuo pagrįsta PDP
rekomendacija, taikant standartinį pajamų elastingumą. Šis
sumažėjimas sudarė maždaug 0,4 proc. punkto. Atsižvelgiant į
šį poveikį, pakoreguotas struktūrinio balanso pokytis sudarė
3,0 % BVP, taigi buvo daug didesnis nei dydis, kurio reikalaujama pagal
patikslintą PDP rekomendaciją;
(12)     Komisijos tarnybų 2013 m.
gegužės mėn. atnaujintoje Portugalijos ekonominėje perspektyvoje
numatyta, kad 2013 m. valdžios sektoriaus deficitas pasieks 5,5 %
BVP, palyginti su patikslintoje PDP rekomendacijoje nustatytu 4,5 % BVP
tikslu. Biudžeto konsolidavimas 2013 m. turi atsverti didelį
neigiamą pirminio balanso poslinkį, kurį nulėmė
vangesni darbo rinkos ir augimo pokyčiai, taip pat nuolatinis perorientavimas
pereinant prie labiau į eksportą orientuotos, tačiau mažiau
mokesčiais grindžiamos ekonomikos, palyginti su projekcijomis, kuriomis
pagrįsta patikslinta PDP rekomendacija. Be to, balandžio 5 d.
Konstitucinis Teismas priėmė sprendimą panaikinti į 2013 m.
biudžetą įtrauktas įvairias 0,8 % BVP vertės
priemones, kurias reikia pakeisti kitomis. Visų pirma sprendimas
susijęs su vienos iš dviejų išmokų viešojo sektoriaus
darbuotojams sumažinimu, vienos iš dviejų išmokų pensijas gaunantiems
asmenims sumažinimu 90 % ir socialinio draudimo įmokų taikymu
bedarbio ir nedarbingumo dėl ligos pašalpoms;
(13)     Komisijos tarnybų
2013 m. gegužės mėn. atnaujintoje Portugalijos ekonominėje
perspektyvoje numatyta, kad struktūrinės priemonės 2013 m.
sudarys 0,6 % BVP. Tai 1,6 % BVP mažesnis, nei Tarybos rekomenduotas
dydis. Tačiau pakoregavus pagal sumažintą potencialaus gamybos
apimties augimo prognozę nuo tada, kai buvo pateikta patikslinta PDP
rekomendacija, apskaičiuotos struktūrinės priemonės
2013 m. būtų maždaug 0,2 proc. punkto didesnės. Be to,
struktūrinio balanso pokyčiui didelį neigiamą poveikį
taip pat turi pajamų sumažėjimas (t. y. susijęs su BVP
pokyčiu pagal standartinį pajamų elastingumą), sudarantis
maždaug 0,5 proc. punkto. Apskritai atsižvelgiant į šiuos veiksnius,
apskaičiuota, kad struktūrinės priemonės sudarytų
1,3 % BVP. Taigi pakoreguotos fiskalinės priemonės yra kiek
mažesnės nei patikslintoje PDP rekomendacijoje reikalaujamas dydis;
(14)     2013 m. biudžeto
koregavimas yra grindžiamas 3,5 % BVP grynosios vertės
nuolatinėmis konsolidavimo priemonėmis, kurias sudaro priemonės,
įtrauktos į 2013 m. biudžeto įstatymą, kuris iki
gegužės mėn. pabaigos turi būti iš dalies pakeistas papildomu
biudžetu, ankstesnis išlaidų mažinimo priemonių, nustatytų per
viešųjų išlaidų peržiūrą, taip pat kitų priemonių,
kurios pakeis prieštaraujančiomis konstitucijai paskelbtas biudžeto
priemones, įgyvendinimas. Konsolidavimo priemonių yra daugiau, nei
buvo numatyta 2012 m. spalio mėn. patikslintoje PDP rekomendacijoje.
Priemonės, be kita ko, apima gyventojų pajamų mokesčio
pertvarkymą ir akcizų bei nuosavybės mokesčių padidinimą.
Biudžeto išlaidų srities priemonėmis numatoma gerokai sumažinti
valdžios sektoriaus darbo užmokesčio išlaidas sumažinus darbuotojų
skaičių ir užmokestį už viršvalandžius bei kitas kompensacijas;
padidinti viešosios administracijos veikimo veiksmingumą; sumažinti
tarpinį valdžios sektoriaus vartojimą, įskaitant išlaidų
sumažinimą viešojo ir privačiojo sektorių susitarimams; toliau
racionalizuoti sveikatos priežiūros sektorių ir valstybės
įmones; anksčiau panaudoti pajamas iš ES fondų;
(15)     Komisijos tarnybų 2013 m.
gegužės mėn. atnaujintoje Portugalijos ekonominėje perspektyvoje
numatyta, kad 2014 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki
4,0 % BVP, palyginti su 2012 m. spalio mėn. patikslintoje PDP
rekomendacijoje nustatytu 2,5 % BVP tikslu. Nuokrypis susijęs su
didesniu nominaliu deficitu ankstesniais metais, taip pat su silpnesniu
ekonomikos atsigavimu. Prognozuojama, kad 2014 m. struktūrinės
priemonės sudarys 1,4 % BVP, tai yra 0,1 proc. punkto viršys
patikslintoje PDP rekomendacijoje reikalaujamą dydį. Atsižvelgiant
į potencialios gamybos apimties, nustatytos skirtingose projekcijose,
kuriomis pagrįstos patikslintos PDP rekomendacijos ir atnaujinta
prognozė, raidą, apskaičiuota fiskalinių priemonių
vertė būtų 0,1 proc. punkto didesnė. Be to, koreguojant
pagal netikėtai sumažėjusias pajamas, šių priemonių
vertė padidėtų iki 1,8 % BVP. Todėl 2014 m.
pakoreguotos struktūrinės priemonės gerokai viršytų
patikslintoje PDP rekomendacijoje reikalaujamą dydį;
(16)     šios projekcijos grindžiamos
bent 2 % BVP vertės diskrecinėmis priemonėmis. Biudžeto
išlaidų srities priemonės bus paremtos viešųjų išlaidų
peržiūros rezultatais; peržiūra siekiama racionalizuoti ir
modernizuoti viešąjį administravimą, sumažinti nereikalingų
funkcijų ir subjektų skaičių visame viešajame sektoriuje,
pagerinti pensijų sistemos tvarumą ir sumažinti numatytas išlaidas
atskirose šakinėse ministerijose. Balandžio mėn. ir gegužės
mėn. pradžioje vyriausybė priėmė nuolatinių
išlaidų mažinimo priemonių paketą, kurio bendras poveikis
2013–2014 m. bus 4,7 mlrd. EUR (2,8 % BVP). Vyriausybė
pradėjo plataus masto konsultacijas su socialiniais ir politiniais
partneriais siekdama visapusiškai apibrėžti ir įgyvendinti šias
reformas. Kiek tai susiję su pajamomis, valdžios institucijos numato 2014
m. imtis visapusiškos įmonių pelno mokesčio reformos. Siekiama
paskatinti investicijas ir augimą supaprastinus įmonių pelno
mokesčio sistemą. Atsižvelgiant į ribotas fiskalinio manevravimo
galimybes, reforma neturėtų turėti poveikio pajamoms;
(17)     bendroji valstybės skola
padidėjo nuo 108,3 % BVP 2011 m. iki 123,6 % BVP 2012 m. ir
pagal Komisijos tarnybų naujausią atnaujintą Portugalijos
ekonominę perspektyvą numatoma, kad 2014 m. ji pasieks maždaug
124,2 % BVP, taigi visais metais viršys Sutartyje nustatytą pamatinę
vertę. 2012 m. projekcijos daugiausia padidintos dėl
„Parpública“ privatizavimo pajamų perkėlimo valstybei statistinio
traktavimo, taip pat dėl mažesnio BVP augimo ir patikslintų deficito
projekcijų. Vyriausybė imsis įvairių priemonių, kad
apribotų skolos santykio didėjimą, pavyzdžiui, parduos
socialinio draudimo fondo turtą užsienyje ir baigs vykdyti
privatizavimą. Atsižvelgiant į fiskalinio konsolidavimo tvirtumą
ir palankesnius makroekonominius pokyčius, 2014 m. jau tikimasi, nors
ir nedidelio, pirminio pertekliaus;
(18)     Portugalija ėmėsi
svarbių priemonių, kad pagerintų viešųjų finansų
valdymą. Šalies, be kita ko, buvo paprašyta toliau didinti skaidrumą
ir stiprinti kontrolę visais biudžeto sudarymo proceso etapais ir visais
valdžios sektoriaus lygmenimis. 2012 m. gruodžio mėn. iš dalies
pakeistas Biudžeto sistemos įstatymas ir į jį įtraukti
Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir
pinigų sąjungoje (fiskalinio susitarimo) ir šešių teisės
aktų rinkinio principai. Iki 2013 m. pabaigos įstatymą
planuojama dar kartą peržiūrėti, kad būtų labiau
sustiprintos biudžeto procedūros ir biudžeto valdymo, atskaitomybės,
skaidrumo ir supaprastinimo principai. Be to, 2012 m. gruodžio mėn.
pabaigoje Parlamentui pateikti regioninių ir vietos finansų
įstatymų projektai. Įstatymais patobulinti centrinės,
vietos ir regioninės administracijos veiklos koordinavimo mechanizmai,
nustatyta daugiametė biudžeto programa ir griežtesnės fiskalinės
taisyklės, taip pat taikomi iš dalies pakeisto Biudžeto sistemos
įstatymo principai. Portugalija taip pat sustiprino pastangas apriboti
neapibrėžtuosius įsipareigojimus: pradėjo plataus masto
pakartotinių derybų dėl viešojo ir privačiojo sektorių
partnerysčių procesą, dėl kurio jau 2013 m. numatoma
sutaupyti nemažai lėšų; valstybės įmonių
restruktūrizavimas vyksta tinkamu tempu. Valstybės įmonės
sektorių lygmeniu iki 2012 m. pabaigos pasiekė veiklos
balansą ir ateityje tikimasi užtikrinti dar didesnį
veiksmingumą. Valdžios institucijos ieško būdų, kaip suvaldyti dideles
valstybės įmonių skolas. Šios reformos patvirtina, kad tvirtai
įsipareigota siekti fiskalinio tvarumo vidutinės trukmės
laikotarpiu;
(19)     pagal Komisijos tarnybų
naujausią atnaujintą Portugalijos ekonominę perspektyvą
šalis nepasieks 2012 m. spalio 9 d. Tarybos rekomendacijoje
nustatytų nominaliųjų biudžeto tikslų. Vis dėlto
atsižvelgiant į ekonominių pokyčių raidą, palyginti su
makroekonominiu scenarijumi, kuriuo pagrįsta Tarybos rekomendacija,
matyti, kad Portugalija ėmėsi veiksmingų priemonių, kuriomis
užtikrinama tinkama pažanga siekiant panaikinti perviršinį deficitą
2012 ir 2013 m. pagal 2012 m. spalio 9 d. Tarybos nurodytas ribas.
Visų pirma Portugalija priėmė reikšmingas konsolidavimo
priemones, sudarančias beveik 6 % BVP 2012 m. ir 3½ % BVP 2013 m.
2012 m. pritaikytos struktūrinės priemonės, pakoreguotos
pagal potencialų gamybos apimties augimą ir sumažėjusias
pajamas, gerokai viršijo patikslintoje PDP rekomendacijoje reikalaujamą
dydį. Manoma, kad 2013 m. struktūrinės priemonės
nesieks reikalaujamo dydžio, daugiausia dėl nepalankių
ekonominių pokyčių, taip pat dėl to, kad Konstitucinio
Teismo sprendimas priimtas jau įsibėgėjus biudžetiniams metams,
todėl buvo sunku rasti struktūriškai tapačias pakaitines
priemones. Tikimasi, kad 2014 m. struktūrinės priemonės
vėl viršys reikalaujamą dydį. Atsižvelgiant į visus šiuos
veiksnius ir paisant Stabilumo ir augimo pakte nustatyto lankstumo principo,
reikėtų skirti papildomus metus perviršiniam deficitui panaikinti;
(20)     papildomi metai perviršiniam deficitui
panaikinti reiškia, kad reikia pasiekti šiuos tarpinius nominalaus deficito
tikslus: 5,5 % BVP 2013 m., 4,0 % BVP 2014 m. ir 2,5 % BVP
2015 m., tai, remiantis Komisijos tarnybų naujausia atnaujinta
Portugalijos ekonomine perspektyva, atitinka 0,6 % BVP struktūrinio
fiskalinio balanso pagerėjimą 2013 m., 1,4 % BVP –
2014 m. ir 0,5 % BVP – 2015 m., pastarasis dydis atitinka
1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97[3] 5 straipsnio 1 dalyje
reikalaujamą minimalų pagerėjimą. Kartu su reguliariomis
Portugalijos ekonominio koregavimo programos peržiūromis, kaip
apibrėžta Tarybos įgyvendinimo sprendime 2011/344/ES, kas tris
mėnesius bus stebima pažanga įgyvendinant įsipareigojimus pagal
perviršinio deficito procedūrą;
(21)     Portugalija atitinka sąlygas,
kuriomis valdžios sektoriaus perviršinio deficito panaikinimo terminas gali
būti pratęstas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97
dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir
paaiškinimo 3 straipsnio 5 dalyje,
REKOMENDUOJA:
(1)
Portugalijos valdžios institucijos turėtų
ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį iki 2015 m.
(2)
Portugalijos valdžios institucijos turėtų
pasiekti šiuos nominalaus deficito tikslus: 5,5 % BVP 2013 m., 4,0 %
BVP 2014 m. ir 2,5 % BVP 2015 m., tai atitinka 0,6 % BVP
struktūrinio balanso pagerėjimą 2013 m., 1,4 % BVP –
2014 m. ir 0,5 % BVP – 2015 m., remiantis Komisijos tarnybų
2013 m. gegužės mėn. atnaujinta Portugalijos ekonomine
perspektyva.
(3)
Portugalijos valdžios institucijos turėtų
įgyvendinti priemones, sudarančias 3½ % BVP, kad apribotų
2013 m. deficitą iki 5,5 % BVP. Šios priemonės apima
2013 m. biudžeto įstatyme nustatytas priemones ir papildomą
darbo užmokesčio sumažinimą, veiksmingesnį viešosios
administracijos veikimą, mažesnį valdžios sektoriaus vartojimą
ir geresnį ES lėšų panaudojimą.
(4)
Portugalijos valdžios institucijos, atsižvelgdamos
į viešųjų išlaidų peržiūrą, turėtų
priimti nuolatines konsolidavimo priemones, kurių vertė bent 2 %
BVP, kad 2014 m. pasiektų 4,0 % BVP nominalų deficitą.
Jos turėtų racionalizuoti ir modernizuoti viešąjį
administravimą, sumažinti nereikalingų funkcijų ir subjektų
skaičių visame viešajame sektoriuje, pagerinti pensijų sistemos
tvarumą ir sumažinti numatytas išlaidas atskirose šakinėse
ministerijose.
(5)
Portugalijos valdžios institucijos turėtų
priimti būtinas nuolatines konsolidavimo priemones, kad būtų
pasiektas 2015 m. 2,5 % BVP deficito tikslas.
(6)
Portugalijos vyriausybė turi imtis
veiksmingų priemonių, kad šią rekomendaciją
įgyvendintų iki 2013 m. spalio 1 d., ir pagal Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. .../2013 10 straipsnio 2a
dalį pateikti išsamią ataskaitą apie tikslams pasiekti
numatytą konsolidavimo strategiją.
Portugalija taip pat turėtų išlaikyti
viešųjų finansų valdymo reformų tempą ir iki 2013 m.
pabaigos peržiūrėti Biudžeto sistemos įstatymą, kad
būtų labiau sustiprintos biudžeto procedūros ir biudžeto
valdymo, atskaitomybės, skaidrumo ir supaprastinimo principai; tęsti
pastangas apriboti neapibrėžtuosius įsipareigojimus, susijusius su
valstybės įmonėmis ir viešojo ir privačiojo sektoriaus
partnerystės susitarimais.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 209, 1997 8 2, p. 6.
[2]               Visi dokumentai, susiję su perviršinio deficito procedūra
Portugalijoje, pateikti adresu
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm.
[3]               OL L 209, 1997 8 2, p. 5.


title: 2010 m. balandžio 28 d. Komisijos rekomendacija dėl mokslinių tyrimų bendro programavimo iniciatyvos Žemės ūkis, aprūpinimas maistu ir klimato kaita

text:
               4.5.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 111/27

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA
   2010 m. balandžio 28 d.
   dėl mokslinių tyrimų bendro programavimo iniciatyvos „Žemės ūkis, aprūpinimas maistu ir klimato kaita“
   (2010/253/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 181 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Žemės ūkio ir miškų ūkio sektoriai tiesiogiai priklauso nuo klimato sąlygų, todėl klimato kaitos poveikis jiems labai didelis; su Sąjungos žemės ūkiu siejama 14 % visuotinio išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio.

               (2)

               Dėl klimato kaitos viena iš didžiausių žemės ūkio problemų tampa būtinybė užtikrinti, kad maisto produktų pakaktų viso pasaulio gyventojams – tikėtina, kad iki 2050 m. jų bus 9 mlrd.

               (3)

               Tikėtina, kad visuotinė maisto produktų paklausa iki 2030 m. bus išaugusi 50 %, o iki 2050 m. – dvigubai; manoma, kad per tą patį laiką sparčiai didės ir ne maistui skirtos biomasės paklausa.

               (4)

               Žemės ūkio ir miškų ūkio sektoriuose sparčiai didėja ne maistui skirtos biomasės paklausa – tai lemia kituose sektoriuose taikomos klimato kaitos mažinimo priemonės ir būtinybė pereiti prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos.

               (5)

               Kai kurių pagrindinių maisto produktų visuotinių atsargų sumažėjo, taigi didžiausi maisto produktų kainų šuoliai, tokie kaip 2008 m., gali padažnėti, nebent pavyktų išlaikyti pasiūlos atitiktį didėjančiai paklausai.

               (6)

               Klimato kaita gali paveikti pasėlių derlių, gyvulininkystės valdymą ir gamybos vietų pasirinkimą, taip pat turėti reikšmingos įtakos ūkių pajamoms, žemės naudojimui ir kaimo ekonomikai tam tikrose Sąjungos dalyse.

               (7)

               Atogrąžų ir prieatogražių šalių, ypač Afrikos į pietus nuo Sacharos, žemės ūkio sektorius yra itin pažeidžiamas klimato kaitos, todėl kiekviena didelė maisto krizė tuose regionuose paveiktų ir Europą.

               (8)

               Kad dėl minėtų veiksnių nebūtų padaryta negrįžtama žala ir besikeičiančiomis klimato sąlygomis būtų užtikrintas tvarus maisto produktų tiekimas, būtina imtis suderintų veiksmų.

               (9)

               Ši bendro programavimo iniciatyva svarbi ir bendros žemės ūkio politikos plėtotei.

               (10)

               2009 m. gruodžio 3 d. posėdyje Konkurencingumo taryba pripažino, kad srityje, kuri aptariama dokumente „Žemės ūkis, aprūpinimas maistu ir klimato kaita“, bendras programavimas dabartinėms suskaidytoms valstybių narių pastangoms mokslinių tyrimų srityje suteiktų reikšmingos pridėtinės vertės. Todėl ji priėmė išvadas, kuriose pripažino šios srities bendro programavimo iniciatyvos būtinybę ir paragino Komisiją prisidėti prie tos iniciatyvos rengimo. Be to, Taryba dar kartą patvirtino, kad bendrą programavimą vykdo valstybės narės, o Komisija atlieka tik padėjėjo vaidmenį.

               (11)

               Žemės ūkio, aprūpinimo maistu ir klimato kaitos srities mokslinių tyrimų bendras programavimas paskatintų telkti įgūdžius, žinias ir išteklius, o tai padėtų siekti pažangos atliekant mokslinius tyrimus, skirtus aprūpinimo maistu problemai spręsti ir pavojui, kurį lemia klimato kaita, visuotinis gyventojų skaičiaus didėjimas, taip pat maisto ir ne maisto produktų paklausa, mažinti.

               (12)

               Kad pasiektų šioje rekomendacijoje nustatytus tikslus, valstybės narės turėtų bendradarbiaudamos su Komisija išnagrinėti galimas Komisijos iniciatyvas, kurios padėtų valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę. Be to, valstybės narės turėtų bendradarbiaudamos su Nuolatiniu žemės ūkio mokslinių tyrimų komitetu siekti užtikrinti, kad bendro programavimo veikla būtų derinama su platesnio masto žemės ūkio mokslinių tyrimų darbotvarke.

               (13)

               Kad Komisija galėtų atsiskaityti Europos Parlamentui ir Tarybai, valstybės narės Komisijai turėtų reguliariai teikti pažangos, padarytos įgyvendinant šią bendro programavimo iniciatyvą, ataskaitas,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               1.

               Valstybės narės skatinamos parengti bendrą viziją, kaip bendradarbiavimas mokslinių tyrimų srityje ir šios srities koordinavimas Sąjungos lygmeniu gali padėti spręsti aprūpinimo maistu problemą ir mažinti pavojų, kurį lemia klimato kaita, visuotinis gyventojų skaičiaus didėjimas, taip pat maisto ir ne maisto produktų paklausa.

               2.

               Valstybės narės skatinamos parengti bendrą strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę, kurioje būtų nustatyti vidutinės trukmės ir ilgalaikiai mokslinių tyrimų, skirtų aprūpinimo maistu problemai spręsti taikant prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos poveikio mažinimo žemės ūkio srityje priemones, poreikiai ir tikslai. Į strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę turėtų būti įtrauktas įgyvendinimo planas, kuriame būtų nustatyti prioritetai bei terminai ir nurodyti konkretūs veiksmai, priemonės ir ištekliai, būtini strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkei įgyvendinti.

               3.

               Valstybės narės skatinamos imtis toliau išvardytų veiksmų, kurie būtų strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkės ir įgyvendinimo plano dalis:

                           a)

                           rinkti informaciją apie susijusias nacionalines programas ir mokslinių tyrimų veiklą ir dalytis tokia informacija;

                           b)

                           stiprinti bendro prognozavimo patirtį ir technologijų vertinimo gebėjimus, siekiant užtikrinti, kad kylantys nauji pavojai būtų nuolat stebimi ir kad apie juos būtų reguliariai pranešama;

                           c)

                           dalytis informacija, ištekliais, gerąja patirtimi, metodika ir gairėmis;

                           d)

                           nustatyti sritis ar mokslinių tyrimų veiklą, kurias koordinuoti, kurioms skelbti bendrus konkursus ar telkti išteklius būtų naudinga;

                           e)

                           nustatyti d punkte minėtų sričių bendrai atliekamų mokslinių tyrimų tvarką;

                           f)

                           prireikus dalytis esama mokslinių tyrimų infrastruktūra ar kurti naują infrastruktūrą;

                           g)

                           eksportuoti ir skleisti žinias, inovacijas ir tarpdisciplininę metodiką į kitas Europos dalis ir visą pasaulį, taip pat užtikrinti, kad mokslinių tyrimų rezultatai būtų veiksmingai taikomi, ir taip padidinti Europos konkurencingumą ir sustiprinti politikos formavimo sritį;

                           h)

                           skatinti glaudesnį viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą ir siekti, kad įvairiuose verslo sektoriuose būtų taikomas atvirojo inovacijų kūrimo ir naudojimo modelis;

                           i)

                           nustatant susijusių programų tikslus atsižvelgti į kintančius vartotojų ir Sąjungos žemės ūkio maisto produktų pramonės poreikius.

               4.

               Valstybės narės skatinamos sukurti bendrą žemės ūkio, aprūpinimo maistu ir klimato kaitos srities valdymo struktūrą, kuri padėtų nustatyti bendras bendradarbiavimo ir koordinavimo sąlygas, taisykles bei procedūras ir stebėti, kaip įgyvendinama strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkė.

               5.

               Valstybės narės skatinamos bendrai įgyvendinti strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę, vykdant nacionalines mokslinių tyrimų programas ar kitų rūšių nacionalinę mokslinių tyrimų veiklą.

               6.

               Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Komisija nagrinėti galimas Komisijos iniciatyvas, kurios padėtų valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę, ir koordinuoti pagal bendras programas ir pagal kitas aptariamosios srities Sąjungos iniciatyvas vykdomą veiklą.

               7.

               Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Komisija nagrinėti būdus, kaip ūkininkų bendruomenę ir kitus suinteresuotuosius subjektus galima įtraukti į veiklą, kurioje būtų taikomi gauti rezultatai, ir apsvarstyti, kaip geriausia integruoti bendro programavimo iniciatyvą į bendros žemės ūkio politikos plėtotę.

               8.

               Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Komisija naudoti visas reikalingas inovacijų politikos priemones, kad paspartintų mokslinių tyrimų rezultatų taikymą kuriant produktus ir teikiant paslaugas, o ypač kad padidintų visų formų inovacijų prieinamumą mažoms ir vidutinėms įmonėms, taip pat ūkininkams.

               9.

               Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Komisija nagrinėti galimus tarptautinio konsultavimosi ir bendradarbiavimo šioje srityje su atitinkamomis įstaigomis ar grupėmis būdus.

               10.

               Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Nuolatiniu žemės ūkio mokslinių tyrimų komitetu siekti užtikrinti, kad bendro programavimo veikla būtų derinama su platesnio masto žemės ūkio mokslinių tyrimų darbotvarke.

               11.

               Valstybės narės skatinamos reguliariai teikti Komisijai pažangos, padarytos įgyvendinant šią bendro programavimo iniciatyvą, ataskaitas.

      Priimta Briuselyje 2010 m. balandžio 28 d.

            Komisijos vardu

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            Komisijos narė