title: Komisijos rekomendacija (ES) 2021/1433 2021 m. rugsėjo 1 d. dėl atitikties vertinimo ir rinkos priežiūros procedūrų atsižvelgiant į COVID-19 grėsmę

text:
               2021 9 2

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 310/1

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2021/1433
      2021 m. rugsėjo 1 d.
      dėl atitikties vertinimo ir rinkos priežiūros procedūrų atsižvelgiant į COVID-19 grėsmę
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  2020 m. pradžioje dėl COVID-19 pandemijos ES rinkoje kaip niekada sparčiai ir eksponentiškai augo asmeninių apsaugos priemonių (toliau – AAP), kaip antai veido kaukių, pirštinių, apsauginių kombinezonų ar akių apsaugos priemonių, taip pat medicinos priemonių, kaip antai medicininių kaukių, apžiūrai naudojamų pirštinių ir tam tikrų chalatų, paklausa. Visų pirma, tam tikrų rūšių AAP, pavyzdžiui, vienkartinių veido kaukių, tiekimo grandinei, buvo daromas didelis spaudimas. Be to, smarkiai sutriko pasaulinė šių gaminių tiekimo grandinė, o tai paveikė ir ES rinką;

                  (2)

                  visoje ES ekonominės veiklos vykdytojai deda visas pastangas didinti savo atitinkamus gamybos ir platinimo pajėgumus. Siekdami sumažinti įvairių trikdžių poveikį, ekonominės veiklos vykdytojai dažnai keičia tiekimo grandinių struktūrą, diegdami naujas gamybos linijas ir (arba) įvairindami tiekėjų bazę;

                  (3)

                  asmeninių apsaugos priemonių projektavimo, gamybos ir pateikimo rinkai reikalavimai nustatyti 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/425 dėl asmeninių apsaugos priemonių, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/686/EEB (1);

                  (4)

                  medicinos priemonių projektavimo, gamybos ir pateikimo rinkai reikalavimai nustatyti 2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/745 dėl medicinos priemonių, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2001/83/EB, Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 ir Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009, ir kuriuo panaikinamos Tarybos direktyvos 90/385/EEB ir 93/42/EEB (2), kuriuo nuo 2021 m. gegužės 26 d. panaikinta 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyva 93/42/EEB dėl medicinos prietaisų (3);

                  (5)

                  vienkartinio ir daugkartinio naudojimo veido kaukėms, kurios užtikrina apsaugą nuo kietųjų dalelių keliamų grėsmių, vienkartinio ir daugkartinio naudojimo kombinezonams, pirštinėms ir akių apsaugos priemonėms, naudojamoms prevencijai ir apsaugai nuo kenksmingų biologinių veiksnių, kaip antai virusų, taikomas Reglamentas (ES) 2016/425;

                  (6)

                  medicininėms kaukėms, apžiūrai naudojamoms pirštinėms ir tam tikrų rūšių chalatams taikomas Reglamentas (ES) 2017/745 ir panaikinta Direktyva 93/42/ EEB;

                  (7)

                  įsitikinta, kad, atsižvelgiant į COVID-19 grėsmę, šios AAP ir medicinos priemonės yra labai svarbios sveikatos priežiūros darbuotojams, pirmiesiems reaguotojams ir kitiems viruso izoliavimo ir tolesnio plitimo prevencijos veiksmų vykdytojams;

                  (8)

                  Reglamentu (ES) 2016/425 visiškai suderintos AAP projektavimo, gamybos ir pateikimo Sąjungos rinkai taisyklės ir nustatyti tam tikri esminiai AAP taikomi sveikatos apsaugos ir saugos reikalavimai, pagrįsti AAP klasifikavimu pagal pavojų, nuo kurių jos turi apsaugoti naudotojus, kategorijas. Todėl pagal Reglamentą (ES) 2016/425 pagaminti AAP gaminiai gali laisvai judėti visoje vidaus rinkoje ir valstybės narės negali nustatyti papildomų ir skirtingų reikalavimų, susijusių su tokių gaminių gamyba ir pateikimu rinkai;

                  (9)

                  Reglamentu (ES) 2017/745 ir panaikinta Direktyva 93/42/EEB suderintos medicinos priemonių projektavimo, gamybos ir pateikimo Sąjungos rinkai taisyklės ir nustatyti tam tikri bendrieji saugos ir veiksmingumo reikalavimai, pagrįsti medicinos priemonių klasifikavimu pagal konkrečias taisykles, priklausančias nuo priemonės numatytosios paskirties. Todėl tam tikromis sąlygomis pagal Reglamentą (ES) 2017/745 ir Direktyvą 93/42/EEB pagamintos priemonės gali laisvai judėti visoje vidaus rinkoje ir valstybės narės negali nustatyti papildomų ir skirtingų reikalavimų, susijusių su tokių gaminių gamyba ir pateikimu rinkai;

                  (10)

                  AAP, skirtos apsaugai nuo kenksmingų biologinių veiksnių, kaip antai virusų, Reglamento (ES) 2016/425 I priede priskiriamos III kategorijai, į kurią įtraukti tik pavojai, kurie gali sukelti „labai rimtų pasekmių, pavyzdžiui, sukelti mirtį arba nepataisomą žalą sveikatai“;

                  (11)

                  medicinos priemonės kaip neinvazinės priemonės priskiriamos I klasei, nebent būtų taikomos specialios taisyklės;

                  (12)

                  remiantis Reglamento (ES) 2016/425 8 straipsniu, norėdami pateikti AAP gaminius rinkai gamintojai atlieka taikytinas atitikties vertinimo procedūras ir, atlikę atitinkamą procedūrą ir nustatę, kad AAP atitinka taikytinus esminius sveikatos apsaugos ir saugos reikalavimus, pažymi gaminius CE ženklu;

                  (13)

                  remiantis Reglamento (ES) 2017/745 52 straipsniu ir Direktyvos 93/42/EEB 11 straipsniu, norėdami pateikti medicinos priemones rinkai gamintojai atlieka taikytinas atitikties vertinimo procedūras ir, atlikę atitinkamą procedūrą ir nustatę, kad priemonės atitinka taikytinus bendruosius saugos ir veiksmingumo reikalavimus, pažymi jas CE ženklu. Valstybės narės, remdamosi tinkamai pagrįstais prašymais, gali leisti taikyti nukrypti nuo atitikties vertinimo procedūrų leidžiančias nuostatas dėl konkrečios priemonių, kurių naudojimas svarbus visuomenės sveikatai ar pacientų saugai ar sveikatai, pateikimo rinkai ir naudojimo pradžios atitinkamos valstybės narės teritorijoje;

                  (14)

                  Reglamentas (ES) 2016/425 atitinka technologinio neutralumo principą ir jame nenustatyti jokie konkretūs privalomi AAP gaminių projektavimo techniniai sprendimai. Vietoje tokių sprendimų Reglamento (ES) 2016/425 II priede nustatyti esminiai sveikatos apsaugos ir saugos reikalavimai, kuriuos AAP turėtų atitikti, kad jas būtų galima pateikti rinkai ir jos galėtų laisvai judėti visoje ES rinkoje;

                  (15)

                  Reglamentas (ES) 2017/745 ir panaikinta Direktyva 93/42/EEB atitinka technologinio neutralumo principą ir juose nenustatyti jokie konkretūs privalomi medicinos priemonių projektavimo techniniai sprendimai. Vietoje tokių sprendimų Reglamento (ES) 2017/745 I priede nustatyti bendrieji saugos ir veiksmingumo reikalavimai, kuriuos medicinos priemonės turėtų atitikti, kad jas būtų galima pateikti rinkai ir jos galėtų laisvai judėti visoje ES rinkoje;

                  (16)

                  Reglamento (ES) 2016/425 19 straipsnyje nustatytos konkrečios atitikties vertinimo procedūros, taikomos skirtingų kategorijų AAP. Remiantis šiuo straipsniu, III kategorijos AAP gaminiams, kaip antai suprojektuotiems apsaugai nuo kenksmingų biologinių veiksnių, turėtų būti taikomas konkretus atitikties vertinimo procedūrų derinys, atitinkamai apibūdintas to reglamento V, VII ir VIII prieduose. Atliekant kiekvieną iš šių skirtingų atitikties vertinimo procedūrų, kurias galima pasirinkti, privalo dalyvauti trečiosios šalies atitikties vertinimo įstaiga;

                  (17)

                  Reglamento (ES) 2017/745 52 straipsnyje nustatytos konkrečios atitikties vertinimo procedūros, taikomos skirtingų klasių medicinos priemonėms. Remiantis šiuo straipsniu, I klasės medicinos priemonėms, išskyrus pagal užsakymą pagamintas arba tiriamąsias priemones, turėtų būti taikoma atitikties vertinimo procedūra dėl ES atitikties deklaravimo, nedalyvaujant trečiosios šalies atitikties vertinimo įstaigai;

                  (18)

                  notifikuotosios įstaigos – valstybių narių paskirtos atitikties vertinimo įstaigos, įgaliotos atlikti trečiosios šalies atitikties vertinimo užduotis pagal Reglamentą (ES) 2016/425. Remiantis Reglamento (ES) 2016/425 24 straipsnio 6 dalimi ir V priedo 4 punkto f papunkčiu, notifikuotosios įstaigos turi įvertinti, ar AAP gaminys atitinka taikytinus esminius sveikatos apsaugos ir saugos reikalavimus;

                  (19)

                  be to, remiantis atitinkamomis Reglamente (ES) 2016/425, visų pirma jo 38 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytomis rinkos priežiūros procedūromis, aptikusi CE ženklu nepažymėtą AAP gaminį rinkos priežiūros institucija turi jį įvertinti. Kai, atlikdamos vertinimą, rinkos priežiūros institucijos nustato, kad AAP neatitinka minėtame reglamente nustatytų reikalavimų, jos pareikalauja, kad ekonominės veiklos vykdytojas imtųsi taisomųjų veiksmų, kad užtikrintų AAP atitiktį, ją atšauktų ar pašalintų iš rinkos, atsižvelgdamas į pavojaus pobūdį. Jos taip pat informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie vertinimo rezultatus ir veiksmus, kurių jų nurodymu turi imtis ekonominės veiklos vykdytojas, jei mano, kad reikalavimų nesilaikymas susijęs ne tik su atitinkamos valstybės narės teritorija;

                  (20)

                  kad būtų sudarytos sąlygos greitai ir be nepagrįsto delsimo teikti rinkai daugiau AAP ir medicinos priemonių, 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė Rekomendaciją (ES) 2020/403 dėl atitikties vertinimo ir rinkos priežiūros procedūrų atsižvelgiant į COVID-19 grėsmę (4);

                  (21)

                  kalbant apie AAP gaminių ir medicinos priemonių atitikties vertinimo procedūras, Rekomendacijoje (ES) 2020/403 notifikuotosios įstaigos, nurodytos Reglamente (ES) 2016/425, paragintos prioriteto tvarka ir greitai vykdyti atitikties vertinimo veiklą pagal visus naujai pateiktus ekonominės veiklos vykdytojų prašymus dėl AAP, būtinų apsaugai dėl COVID-19 protrūkio;
                  be to, Rekomendacijoje (ES) 2020/403 primenama, kad AAP gaminiai gali būti suprojektuoti taikant ne darniuosius standartus, o kitus techninius sprendimus, jeigu tais techniniais sprendimais užtikrinamas tinkamas apsaugos lygis, atitinkantis Reglamente (ES) 2016/425 nustatytus taikytinus esminius sveikatos apsaugos ir saugos reikalavimus. Šiuo atžvilgiu PSO rekomendacijos dėl tinkamo AAP pasirinkimo buvo pripažintos galima tokių techninių sprendimų nuoroda;

                  (22)

                  AAP arba medicinos priemonėms, kurių atžvilgiu nebuvo atliktos Reglamento (ES) 2016/425 19 straipsnyje arba Reglamento (ES) 2017/745 52 straipsnyje nustatytos atitikties vertinimo procedūros, Rekomendacija (ES) 2020/403 valstybių narių rinkos priežiūros institucijoms patikėta taikyti du atskirus mechanizmus;

                  (23)

                  kita vertus, pagal Rekomendacijos (ES) 2020/403 7 punktą, jei rinkos priežiūros institucijos nustato, kad AAP arba medicinos priemonėmis užtikrinama tinkamo lygio sveikata ir sauga pagal Reglamente (ES) 2016/425 nustatytus esminius reikalavimus arba Direktyvoje 93/42/EEB ar Reglamente (ES) 2017/745 nustatytus reikalavimus, net jei atitikties vertinimo procedūros, įskaitant žymėjimą CE ženklu, nėra visiškai užbaigtos pagal suderintas taisykles, jos gali leisti tiekti šiuos gaminius Sąjungos rinkai ribotą laikotarpį ir kol atliekamos reikiamos procedūros;

                  (24)

                  kita vertus, CE ženklu nepažymėtas AAP ar medicinos priemones taip pat galėtų įvertinti ir dalį jų pirkimo organizuoti atitinkamos valstybės narės institucijos, jei būtų užtikrinama, kad tokie gaminiai bus prieinami tik sveikatos priežiūros darbuotojams esamos sveikatos krizės laikotarpiu, nepateks į įprastus platinimo kanalus ir nebus prieinami kitiems naudotojams;

                  (25)

                  be to, pagal Rekomendacijos (ES) 2020/403 9 punktą, rinkos priežiūros institucijos turėtų nedelsdamos informuoti Komisiją ir kitas valstybes nares apie visus sudarytus laikinus susitarimus dėl konkrečių AAP ar medicinos priemonių. Dėl AAP tuo tikslu turėtų būti naudojama Rinkos priežiūros informacinė ryšių sistema (ICSMS);

                  (26)

                  galiausiai Rekomendacijoje (ES) 2020/403 primenama, kad atitinkamos valstybių narių rinkos priežiūros institucijos visų pirma turėtų skirti dėmesį reikalavimų neatitinkančioms AAP arba medicinos priemonėms, keliančioms didelį pavojų numatytų naudotojų sveikatai ir saugai;

                  (27)

                  nuo 2020 m. kovo mėn. kelios rinkos priežiūros institucijos naudojasi Rekomendacijos (ES) 2020/403 7 ir 8 punktuose aprašytais mechanizmais. Visų pirma tam tikros nacionalinės rinkos priežiūros institucijos parengė specialius bandymų protokolus ir į savo nacionalinę teisinę sistemą įtraukė Rekomendacijos (ES) 2020/403 7 ir 8 punktuose aprašytus mechanizmus. Dažniausiai tai buvo daroma remiantis nacionalinėmis teisinėmis priemonėmis, kuriomis organizuojamas atsakas į COVID-19 pandemiją nacionaliniu lygmeniu;

                  (28)

                  nuo COVID-19 pandemijos pradžios Komisija atidžiai stebi AAP ir medicinos priemonių tiekimo grandinių būklę. Todėl Komisija palaiko nuolatinius ryšius su visomis valstybių narių rinkos priežiūros institucijomis ir atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, pavyzdžiui, notifikuotosiomis įstaigomis, ekonominės veiklos vykdytojais, taip pat vartotojų, naudotojų ir pacientų asociacijomis;

                  (29)

                  remiantis tiek iš pramonės suinteresuotųjų šalių, tiek iš atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų surinkta informacija, galima daryti išvadą, kad ES rinkoje nebelieka didelio AAP ir medicinos priemonių trūkumo, ir tikimasi, kad padėtis išliks stabili;

                  (30)

                  Rekomendacijos (ES) 2020/403 tikslas – sudaryti sąlygas greičiau pateikti ES rinkai esmines AAP ir medicinos priemones, naudojamas COVID-19 aplinkybėmis, siekiant padėti įgyvendinti įvairias priemones, skirtas tam, kad būtų padidinta tokių esminių AAP ir medicinos priemonių pasiūla ir prieinamumas;

                  (31)

                  atsižvelgiant į tai, kad per pastaruosius kelis mėnesius nebuvo jokių didelių esminių AAP ir medicinos priemonių, naudojamų COVID-19 aplinkybėmis, pasiūlos ar paklausos svyravimų, taip pat atsižvelgiant į stabilias pasiūlos ir paklausos raidos perspektyvas, nebesujungiamos pagrindinės sąlygos, kuriomis grindžiamas Rekomendacijos (ES) 2020/403 taikymas. Todėl visų pirma tikslinga nebetaikyti Rekomendacijos (ES) 2020/403 7 ir 8 punktuose aprašytų mechanizmų;

                  (32)

                  siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir visų pirma suteikti nacionalinėms rinkos priežiūros institucijoms ir atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams pakankamai laiko prisitaikyti, tikslinga atidėti datą, nuo kurios nebebūtų taikomi Rekomendacijos (ES) 2020/403 7 ir 8 punktuose aprašyti mechanizmai;

                  (33)

                  AAP arba medicinos priemonės, kurias rinkos priežiūros institucija įvertino pagal Rekomendacijos (ES) 2020/403 7 ir 8 punktuose aprašytus mechanizmus ir dėl kurių kompetentinga rinkos priežiūros institucija priėmė patvirtinimo sprendimą, atitinka Reglamento (ES) 2016/425 II priede arba Reglamento (ES) 2017/745 I priede arba panaikintos Direktyvos 93/42/EEB I priede nustatytus esminius sveikatos apsaugos ir saugos reikalavimus. Kad galutiniai naudotojai galėtų įsisavinti ir sunaudoti bet kokias galimas AAP ar medicinos priemonių atsargas, kurios, kaip įrodyta, užtikrina tinkamą naudotojų sveikatos apsaugos ir saugos lygį, ir siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, tikslinga atidėti datą, nuo kurios pagal Rekomendacijos (ES) 2020/403 7 ir 8 punktuose aprašytus mechanizmus patvirtinti gaminiai nebegalės būti tiekiami galutiniams naudotojams; nuo šios datos AAP arba medicinos priemonės neturėtų būti teikiamos ES rinkai, nebent joms būtų taikomos privalomos atitikties vertinimo procedūros ir jos būtų teisėtai pažymėtos CE ženklu, o medicinos priemonių atveju – nebent valstybės narės pagal Reglamento (ES) 2017/745 59 straipsnį būtų leidusios taikyti specialias nuo atitikties vertinimo procedūros nukrypti leidžiančias nuostatas;

                  (34)

                  Rekomendacijos (ES) 2020/403 8 punkte aprašyto mechanizmo tikslas – užtikrinti, kad esminės AAP ir medicinos priemonės būtų greitai prieinamos sveikatos priežiūros darbuotojams. Atsižvelgiant į didelę PPE ir medicinos priemonių paklausą sveikatos priežiūros sektoriuje dėl COVID-19 pandemijos, negalima atmesti galimybės, kad per pastaruosius mėnesius tam tikros sveikatos priežiūros įstaigos galėjo sukaupti tam tikrų AAP gaminių ir medicinos priemonių atsargų, dėl kurių buvo priimtas patvirtinimo sprendimas remiantis Rekomendacijos (ES) 2020/403 8 punkte aprašytu mechanizmu. Galima pagrįstai tikėtis, kad esminių AAP gaminių ir medicinos priemonių paklausa sveikatos priežiūros sektoriuje visą COVID-19 pandemijos laikotarpį išliks didelė. Siekiant išvengti esminių AAP ir medicinos priemonių tiekimo sveikatos priežiūros darbuotojams iškraipymo pavojaus, tikslinga užtikrinti, kad sveikatos priežiūros įstaigos ir pirmieji reaguotojai galėtų sunaudoti visus susijusius AAP gaminius ir medicinos priemones, kurie, kaip įrodyta, atitinka esminius sveikatos apsaugos ir saugos reikalavimus, nustatytus Reglamento (ES) 2016/425 II priede arba Reglamento (ES) 2017/745 I priede arba panaikintos Direktyvos 93/42/EEB I priede, įskaitant tuos gaminius, kurie įvertinti pagal mechanizmą, aprašytą Rekomendacijos (ES) 2020/403 8 punkte,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

         Rinkos priežiūros procedūros

                  1.

                  Nuo 2021 m. spalio 1 d. rinkos priežiūros institucijos nebeturėtų išduoti leidimų dėl AAP, kurios sėkmingai neįveikė atitinkamų atitikties vertinimo procedūrų pagal Reglamento (ES) 2016/425 19 straipsnį. AAP, dėl kurių rinkos priežiūros institucijos suteikė leidimą pagal Komisijos rekomendacijos (ES) 2020/403 7 arba 8 punktuose aprašytus mechanizmus, po 2021 m. spalio 1 d. negali būti teikiamos Sąjungos rinkai.

                  2.

                  Rinkos priežiūros institucijos gali leisti tiekti Sąjungos rinkai medicinos priemones, kurios sėkmingai neįveikė atitinkamų atitikties vertinimo procedūrų pagal Reglamento (ES) 2017/745 52 straipsnį, tik laikydamosi Reglamento (ES) 2017/745 59 straipsnyje nustatytos nuo atitikties vertinimo procedūrų nukrypti leidžiančios tvarkos.

                  3.

                  AAP arba medicinos priemonės, dėl kurių rinkos priežiūros institucija suteikė leidimą pagal Komisijos rekomendacijos (ES) 2020/403 7 arba 8 punkte aprašytus mechanizmus, tiekiamos tik iki 2022 m. gegužės 31 d. Išimties tvarka bet kuri tokia AAP arba medicinos priemonė, kuri yra sveikatos priežiūros darbuotojų, pirmųjų reaguotojų ir kitų asmenų, dalyvaujančių siekiant sustabdyti viruso plitimą ir išvengti tolesnio jo plitimo, turimų atsargų dalis, gali būti tiekiama, kol tos atsargos bus visiškai išnaudotos, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2022 m. liepos 31 d.

                  4.

                  Valstybių narių rinkos priežiūros institucijos visų pirma turėtų skirti dėmesį reikalavimų neatitinkančioms AAP arba medicinos priemonėms, keliančioms didelį pavojų naudotojų sveikatai ir saugai. Visų pirma nuo 2022 m. rugpjūčio 1 d. rinkos priežiūros institucijos turėtų užtikrinti, kad visos ES rinkai pateiktos AAP ar medicinos priemonės būtų sėkmingai įveikusios atitinkamas atitikties vertinimo procedūras pagal Reglamento (ES) 2016/425 19 straipsnį arba Reglamento (ES) 2017/745 52 straipsnį ir būtų teisėtai pažymėtos CE ženklu pagal Reglamento (ES) 2016/425 17 straipsnį arba Reglamento (ES) 2017/745 20 straipsnį, nebent medicinos priemonių atveju valstybės narės pagal Reglamento (ES) 2017/745 59 straipsnį būtų leidusios taikyti specialias nukrypti nuo atitikties vertinimo procedūros leidžiančias nuostatas.

                  5.

                  Rinkos priežiūros institucijos turėtų nedelsdamos informuoti Komisiją ir kitas valstybes nares apie visus atvejus, kai jos nustato reikalavimų neatitinkantį AAP gaminį ar medicinos priemonę. Dėl AAP tuo tikslu turėtų būti naudojama Rinkos priežiūros informacinė ryšių sistema (ICSMS). Jeigu nustatoma, kad gaminiai nesaugūs, ir imamasi priemonių prieš tokius gaminius, kurie nesuteikia tinkamos apsaugos, rinkos priežiūros institucijos turėtų apie juos pranešti Skubių pranešimų apie pavojingus ne maisto produktus sistemoje („Saugos vartai“ / RAPEX).

                  6.

                  Visais atvejais, rinkos priežiūros institucijoms nustačius reikalavimų neatitinkantį AAP gaminį ar medicinos priemonę, jos turėtų nedelsdamos pradėti atitinkamas procedūras, nustatytas Reglamento (ES) 2016/425 VI skyriuje arba Reglamento (ES) 2017/745 VII skyriuje.

         Priimta Briuselyje 2021 m. rugsėjo 1 d.

               Komisijos vardu

            Thierry BRETON

               Komisijos narys

         (1)  OL L 81, 2016 3 31, p. 51.

         (2)  OL L 117, 2017 5 5, p. 1.

         (3)  OL L 169, 1993 7 12, p. 1.

         (4)  OL L 79I, 2020 3 16, p. 1.


title: Europos Centrinio Banko rekomendacija 2020 m. kovo 27 d. dėl dividendų paskirstymo COVID-19 pandemijos metu ir ir dėl Rekomendacijos ECB/2020/1 panaikinimo (ECB/2020/19) 2020/C 102 I/01

text:
               30.3.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               CI 102/1

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
      2020 m. kovo 27 d.
      dėl dividendų paskirstymo COVID-19 pandemijos metu ir ir dėl Rekomendacijos ECB/2020/1 panaikinimo
      (ECB/2020/19)
      (2020/C 102 I/01)
      EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (1), ypač jo 4 straipsnio 3 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos Centrinis Bankas (ECB) mano, kad yra itin svarbu, jog kredito įstaigos galėtų ir toliau atlikti savo vaidmenį finansuodamos namų ūkius, mažąsias ir vidutines įmones ir bendroves ekonominio sukrėtimo, susijusio su koronaviruso liga (COVID 19), metu. Dėl to šiuo tikslu kredito įstaigoms yra labai svarbu apsaugoti kapitalą, kad būtų išlaikytas jų pajėgumas remti ekonomiką dėl COVID 19 išaugusio netikrumo aplinkoje. Šiuo tikslu pirmenybė turi būti teikiama tam, kad kapitalo ištekliai būtų naudojami realiajai ekonomikai remti ir nuostoliams padengti, o ne dividendams diskreciškai paskirstyti ir akcijoms atpirkti;

                  (2)

                  todėl ECB mano esant tikslinga, kad su COVID-19 susijusio ekonominio sukrėtimo laikotarpiu svarbios kredito įstaigos susilaikytų nuo dividendų paskirstymo ir nuo akcijų atpirkimo, kuriuo atlyginama akcininkams. Atsižvelgiant į išimtines aplinkybes, reikėtų panaikinti Europos Centrinio Banko rekomendaciją ECB/2020/1 (2);

                  (3)

                  siekiant kuo labiau padidinti paramą realiajai ekonomikai, taip pat manoma, kad ir mažiau svarbios kredito įstaigos neturėtų diskreciškai paskirstyti dividendų,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

         I.

                  1.

                  ECB rekomenduoja, kad bent iki 2020 m. spalio 1 d. dividendai (3) nebūtų išmokami ir kredito įstaigos neprisiimtų neatšaukiamo įsipareigojimo išmokėti dividendus už 2019 ir 2020 finansinius metus ir kad kredito įstaigos susilaikytų nuo akcijų atpirkimo, kuriuo atlyginama akcininkams.

                  2.

                  Kredito įstaigos, kurios negali laikytis šios rekomendacijos, nes mano, kad pagal įstatymą jos privalo išmokėti dividendus, turėtų nedelsdamos paaiškinti tokias priežastis savo jungtinei priežiūros grupei.

                  3.

                  Ši rekomendacija taikoma konsoliduotai svarbios prižiūrimos grupės, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (4) 2 straipsnio 22 punkte, atveju, ir individualiai svarbaus prižiūrimo subjekto, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2 straipsnio 16 punkte, atveju, jei toks svarbus prižiūrimas subjektas nepriklauso svarbiai prižiūrimai grupei.

         II.

      Ši rekomendacija skirta svarbiems prižiūrimiems subjektams ir svarbioms prižiūrimoms grupėms, kaip apibrėžta Europos Centrinio Banko reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2 straipsnio 16 ir 22 punktuose.

         III.

      Ši rekomendacija taip pat skirta nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ir paskirtosioms institucijoms, kiek tai susiję su mažiau svarbiais prižiūrimais subjektais ir mažiau svarbiomis prižiūrimomis grupėmis, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2 straipsnio 7 ir 23 punktuose. Tikimasi, kad prireikus nacionalinės kompetentingos ir paskirtosios institucijos taikys šią rekomendaciją tokiems subjektams ir grupėms.

         IV.

      ECB toliau vertins ekonominę situaciją ir svarstys, ar rekomenduotinas dividendų mokėjimo sustabdymas po 2020 m. spalio 1 d.

         V.

      Europos Centrinio Banko rekomendacija ECB/2020/1 panaikinama.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2020 m. kovo 27 d.

               ECB Pirmininkė

            Christine LAGARDE

         (1)  OL L 287, 2013 10 29, p. 63.

         (2)  2020 m. sausio 17 d. Europos Centrinio Banko rekomendacija ECB/2020/1 dėl dividendų paskirstymo politikos (OL C 30, 2020 1 29, p. 1).

         (3)  Kredito įstaigos gali būti įvairių teisinių formų, pvz., biržinės bendrovės ir ne akcinės bendrovės, pvz., savitarpio fondai, kooperatyvai arba taupymo įstaigos. Terminas „dividendai“ šioje rekomendacijoje reiškia bet kokios rūšies pinigų išmokėjimą, kurį turi patvirtinti visuotinis susirinkimas.

         (4)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 468/2014, kuriuo sukuriama Europos Centrinio Banko, nacionalinių kompetentingų institucijų ir nacionalinių paskirtųjų institucijų bendradarbiavimo Bendrame priežiūros mechanizme struktūra (BPM pagrindų reglamentas) (ECB/2014/17).


title: Tarybos rekomendacija 2020 m. liepos 20 d. dėl 2020 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Bulgarijos konvergencijos programos 2020/C 282/02

text:
               26.8.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 282/8

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. liepos 20 d.
      dėl 2020 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Bulgarijos konvergencijos programos
      (2020/C 282/02)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Bulgarija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

                  (2)

                  2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Bulgarijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Bulgarijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Bulgarijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Bulgarijoje makroekonominio disbalanso jau nebėra. Ankstesniais metais būta ne tik pažeidžiamumo finansų sektoriuje, bet ir didelio įsiskolinimo ir daug neveiksnių paskolų įmonių sektoriuje. Nustatyta, kad Bulgarijoje disbalanso nebėra, nes dėl nuoseklių politikos veiksmų ir palankios makroekonominės aplinkos rizika ir pažeidžiamumas dar labiau sumažėjo;

                  (3)

                  2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

                  (4)

                  kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

                  (5)

                  2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

                  (6)

                  siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

                  (7)

                  dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektorius turi būti pasirengęs krizėms. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

                  (8)

                  kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondai) išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Bulgarija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

                  (9)

                  dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtinguose Bulgarijos regionuose socialiniai bei ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi, visų pirma regionuose, kuriuose įmonėms su klientais iš esmės reikia bendrauti tiesiogiai. Dėl to kyla didelė rizika, kad regioniniai skirtumai Bulgarijoje didės, o tai dar labiau sustiprins jau pastebimą skirtumų tarp sostinės ir likusios šalies dalies, taip pat tarp miesto ir kaimo vietovių didėjimo tendenciją. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

                  (10)

                  2020 m. balandžio 30 d. Bulgarija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

                  (11)

                  šiuo metu Bulgarijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

                  (12)

                  2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 2,1 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 3,1 % BVP deficito 2020 m. 2020 m. konvergencijos programoje numatoma, kad iki 20,4 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 28,5 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

                  (13)

                  reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Bulgarija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudarė 1,3 % BVP. Priemonės, be kita ko, apima didesnes išlaidas sveikatos priežiūros ir saugumo paslaugoms ir užimtumo rėmimo programą sunkumų patiriantiems sektoriams. Be to, Bulgarija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. konvergencijos programoje įvertinta, kad jos sudarys 0,6 % BVP. Tos priemonės apima valstybės valdomo Bulgarijos plėtros banko garantijas ir įmonių pelno mokesčių atidėjimą. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Bulgarija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

                  (14)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Bulgarijos valdžios sektoriaus deficitas sudarys 2,8 % BVP 2020 m. ir 1,8 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

                  (15)

                  dėl 2020 m. Bulgarijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Įvertinus visus svarbius veiksnius pranešime padaryta išvada, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus yra įvykdytas;

                  (16)

                  2020 m. kovo 13 d. Bulgarija paskelbė nepaprastąją padėtį nuo 2020 m. kovo 13 d. iki 2020 m. balandžio 13 d.; vėliau ji buvo pratęsta iki 2020 m. gegužės 13 d., o po to laikotarpiui iki 2020 m. birželio 14 d. pakeista nepaprastąja epidemiologine padėtimi. 2020 m. balandžio 6 d. Parlamentas priėmė Vyriausybės pateiktą pasiūlymą dėl 2020 m. valstybės biudžeto dalinio pakeitimo. Dėl padidėjusių išlaidų su krize susijusioms priemonėms ir tikėtino pajamų sumažėjimo 2,4 mlrd. BGN, naujajame biudžete numatomas 3,5 mlrd. BGN (2,9 % BVP) valstybės biudžeto deficitas. Numatoma penkis kartus – nuo 2,2 mlrd. BGN iki 10 mlrd. BGN – padidinti naujos obligacijų emisijos, kurią gali išleisti Vyriausybė, viršutinę ribą. Apskritai sveikatos sistemai remti ir pandemijos socialiniams bei ekonominiams padariniams šalinti Bulgarija mobilizavo daugiau kaip 870 mln. BGN finansinį paketą pagal kelias 2014–2020 m. iš ESI fondų finansuojamas veiksmų programas;

                  (17)

                  reaguodama į COVID-19 krizę, Bulgarija nustatė užimtumo rėmimo priemonę, pagal kurią valstybė įsipareigoja iki trijų mėnesių mokėti darbuotojams 60 % jų pajamų ir susijusių socialinio draudimo įmokų su sąlyga, kad darbdavys sumoka skirtumą ir įsipareigoja neatleisti darbuotojų. Darbdavys taip pat yra įpareigotas išlaikyti darbo vietą ilgesnį laikotarpį, kuris bent jau atitiktų subsidijuojamą laikotarpį. Reikalavimus atitinkančios įmonės apima įmones sektoriuose, kuriems dėl nepaprastosios padėties nustatyti apribojimai daro tiesioginį poveikį. Kaip nustatyta 2020 m. kovo 30 d. dekrete Nr. 55, reikalavimus atitinka ir kitų sektorių įmonės, kurios gali įrodyti, kad jų pajamos per konkretų 2020 m. kovo mėn. laikotarpį sumažėjo 20 %, palyginti su 2019 m. kovo mėn.;

                  (18)

                  siekiant paremti ekonomikos likvidumą Bulgarijos plėtros banko kapitalas buvo padidintas 700 mln. BGN. 500 mln. BGN buvo skirta bankų portfelio garantijoms, kad įmonėms būtų sudarytos lankstesnės verslo paskolų sąlygos, o 200 mln. BGN buvo skirta 4 500 BGN nesiekiančių beprocenčių paskolų, suteikiamų asmenims, kuriuos jų įmonės privertė išeiti nemokamų atostogų, arba savarankiškai dirbantiems asmenims, garantijoms. Bulgarijos plėtros bankas taip pat įgyvendins 100 mln. EUR vertės garantijų sistemą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) skiriamoms paskoloms, finansuojamoms iš Europos regioninės plėtros fondo pagal veiksmų programą „Inovacijos ir konkurencingumas“. Bulgarijos Finansinių priemonių fondo valdytojas dar kartą peržiūrėjo portfelio būklę ir paramos įmonėms priemones pritaiko prie dabartinių ekonominių realijų. Bulgarijos nacionalinis bankas pristatė 9,3 mlrd. BGN vertės priemonių paketą, kuriuo siekiama išlaikyti bankų sistemos atsparumą ir padidinti jos lankstumą, taip pat sumažinti neigiamą suvaržymų poveikį piliečiams ir įmonėms;

                  (19)

                  COVID-19 krizė stipriai sukrėtė Bulgarijos ekonomiką ir tai paveikė tiek paslaugų, tiek gamybos sektorius. Neigiamą poveikį dar sustiprino mažėjanti paklausa bei pasiūla ir pasaulinių vertės grandinių sutrikdymai. Priemonės, kurių Vyriausybė ėmėsi reaguodama į ekstremaliąją padėtį, gali padėti sušvelninti krizės padarinius, tačiau siekiant išsaugoti darbo vietas ir pagerinti įmonių, ypač MVĮ, ir savarankiškai dirbančių asmenų likvidumą labai svarbu jas įgyvendinti greitai ir veiksmingai. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Vadovaudamasi 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytomis gairėmis, Bulgarija panaikino asmeninių apsaugos priemonių eksporto draudimus ir įrengė žaliuosius koridorius, skirtus greitiems patikrinimams sienos perėjimo punktuose;

                  (20)

                  dėl COVID-19 papildoma našta užgriuvo Bulgarijos sveikatos priežiūros sistemą, kuri jau ir taip pasižymi ribotomis galimybėmis dėl nors ir didėjančio, bet mažo viešojo finansavimo, ribota sveikatos draudimo apsauga, nedideliu slaugytojų skaičiumi ir netolygiu regioniniu sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymu. Todėl dar galima stiprinti bendrą Bulgarijos sveikatos sistemos atsparumą, prieinamumą ir pajėgumą. Bendrosios praktikos gydytojams ir specialistams teikiant daugiau ambulatorinės priežiūros paslaugų ir dažniau konsultuojant nuotoliniu būdu, ligoninėse atsirastų daugiau laisvų vietų, o testavimas ir gydymas turėtų būti prieinami visiems, nepriklausomai nuo sveikatos draudimo statuso. Visoje teritorijoje turėtų būti užtikrintos tinkamos, gyventojų poreikius atitinkančios galimybės kreiptis į sveikatos priežiūros darbuotojus ir pasinaudoti jų paslaugomis. Pirminės, ilgalaikės ir bendruomeninės priežiūros integravimas yra labai svarbus vyresnio amžiaus žmonėms ir pažeidžiamiausioms grupėms;

                  (21)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 7,0 %, o 2021 m. sumažės iki 5,8 %. Nuo nepaprastosios padėties įvedimo pradžios sparčiai didėjo nedarbo lygis prekybos, apgyvendinimo, maitinimo paslaugų ir gamybos sektoriuose, dideliuose miestuose ir tarp asmenų, turinčių ne aukštesnį kaip vidurinį išsilavinimą. Vyriausybė ėmėsi priemonių užimtumui apsaugoti, visų pirma nustatydama sutrumpinto darbo laiko schemas; visas jas reikėtų skubiai įgyvendinti ir toliau tobulinti. Dabartinėmis aplinkybėmis reikėtų, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, plačiai remti darbdavius ir darbuotojus, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, kad būtų užkirstas kelias tolesniam darbo vietų praradimui. Siekiant reaguoti į neigiamą poveikį darbo rinkai, reikės stiprinti Užimtumo agentūros pajėgumus ir įgyvendinamas priemones. Tolesnės pastangos aktyvumo skatinimo, įgūdžių tobulinimo ir perkvalifikavimo srityse padės žmonėms grįžti į darbo rinką ir kartu parengs darbo jėgą skaitmeninimo keliamiems iššūkiams ir teikiamoms galimybėms. COVID-19 krizė taip pat gali turėti didelį poveikį dirbantiems neoficialiai, nes jų galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir socialine apsauga yra ribotos. Tikslinės politikos priemonės galėtų padėti užtikrinti, kad socialiai neapsaugoti darbuotojai ir pažeidžiamiausios grupės dar labiau nenuskurstų, ir suteikti daugiau pragyvenimo šaltinių ekonomikai atsigaunant;

                  (22)

                  COVID-19 krizė daro neproporcingai didelį poveikį pažeidžiamoms grupėms ir didina esamus socialinius iššūkius. Asmenų, kuriems gresia skurdas arba socialinės atskirtis, dalis jau ir prieš krizę buvo didelė, ypač kalbant apie vaikus, pagyvenusius žmones, neįgaliuosius ir romus, o socialiniais pervedimais skurdą pavyko sumažinti tik iš dalies. Pajamų nelygybė buvo viena didžiausių Sąjungoje, o mokesčių ir išmokų sistemų poveikis mažinant šią nelygybę buvo vienas silpniausių. Krizė reikalauja imtis priemonių jau ankstesniais metais nustatytiems trūkumams pašalinti, visų pirma minimalių pajamų sistemoje, kuri yra viena iš netinkamiausių Sąjungoje paramos gavėjams iš skurdo ištraukti. Tebėra aktualūs tokie klausimai kaip socialinės apsaugos užtikrinimas visiems, įskaitant nestandartinių užimtumo formų darbuotojus, savarankiškai dirbančius asmenis ir mažas pajamas gaunančius namų ūkius, pajamų rėmimo, aprūpinimo maistu ir tinkamų socialinių paslaugų užtikrinimas, taip pat skubus būsto suteikimas ir parama benamiams. Socialinių paslaugų reforma padėtų stabilizuoti sistemą, o glaudesnis sveikatos priežiūros ir socialinių tarnybų bendradarbiavimas sudarytų sąlygas pasiekti tuos, kurie negali pasirūpinti savimi, ir neįgaliuosius. Daugeliui romų namų ūkių, kurie jau prieš krizę gyveno dideliame skurde, reikia tarpininkavimo paslaugų, pagrindinių paslaugų ir paramos;

                  (23)

                  prie ekonomikos atsigavimo taip pat labai prisidėtų ir vidutinės trukmės laikotarpiu integracinį ir tvarų augimą skatintų geresnis švietimo ir mokymo paslaugų teikimas ir kvalifikuotesnė darbo jėga. Vis dar yra galimybių gerinti Bulgarijos švietimo ir mokymo kokybę, atitiktį darbo rinkos poreikiams ir įtraukumą. Bulgarija yra viena iš valstybių narių, kuriose socialinė ir ekonominė kilmė daro didžiausią įtaką mokymosi rezultatams. Romų įtraukimas į švietimo sistemą tebėra iššūkis, o mokyklos nebaigusių asmenų skaičius yra itin didelis tarp romų ir kaimo vietovėse. Bendras gyventojų (16–74 metų amžiaus), įskaitant jaunimą (16–19 metų amžiaus) skaitmeninių įgūdžių lygis yra žemas. Skaitmeninių įgūdžių tobulinimas, pavyzdžiui, siūlant labiau į skaitmenines technologijas orientuotas studijų kryptis ir mokymo programas, galėtų padėti prisitaikyti prie darbo rinkos pokyčių, kuriuos sukėlė skaitmeninimas, ir prie poreikio dirbti nuotoliniu būdu naudojantis skaitmeninėmis technologijomis. Be to, 11 % mokinių vis dar neturi kompiuterių ir (arba) prieigos prie interneto, o 2 000 mokytojų neturi kompiuterių. Nepaisant tam tikrų pastarojo metų paramos priemonių, dabartinis nuotolinio mokymosi režimas gali dar labiau padidinti jau ir taip didelę nelygybę švietimo ir mokymo srityje: Tolesnės pastangos gerinti visų mokinių skaitmenines žinias ir didinti jų prieigą prie tinkamos techninės infrastruktūros turėtų ilgalaikį teigiamą poveikį jų, visų pirma pažeidžiamų grupių, įskaitant romus, galimybėms gauti išsilavinimą, taip padedant mažinti didelę mokymosi nebaigusių asmenų dalį;

                  (24)

                  COVID-19 krizė atskleidė veiksmingo viešojo administravimo ir gerai veikiančios skaitmeninės valdžios, įskaitant e. sveikatą ir e. viešuosius pirkimus, strateginę svarbą. Sąjunga rėmė reformas šioje srityje, tačiau jų įgyvendinimas vyksta pernelyg lėtai ir tai neigiamai paveikė viešojo sektoriaus veiksmingumą izoliavimo laikotarpiu. Todėl Bulgarija atsilieka e. paslaugų teikimo srityje ir jos piliečiai bei įmonės turėtų būti skatinami jomis naudotis. Taip pat reikės visapusiškai spręsti su kibernetiniu saugumu ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų saugumu susijusius klausimus. Ateityje veiksmingas viešasis administravimas bus labai svarbus siekiant užtikrinti, kad būtų laiku ir veiksmingai įgyvendinamos ekonomikos gaivinimo priemonės. Itin svarbus išlieka bendradarbiavimas ir koordinavimas visais valdžios lygmenimis, be kita ko, viešųjų sutarčių ir koncesijų, taip pat rinkos priežiūros srityse. Didesnis reglamentavimo nuspėjamumas ir stabilumas, veiksminga politikos įgyvendinimo kontrolė ir administracinės naštos mažinimas pagerintų verslo aplinką ir paskatintų investicijas, o tai paspartintų ekonomikos atsigavimą;

                  (25)

                  siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. COVID-19 krizė dar labiau padidino skaitmeninimo ir inovacijų svarbą – šiose srityse Bulgarijos, visų pirma jos MVĮ, rezultatai yra gerokai prastesni už Sąjungos vidurkį. Vienas svarbus šios problemos pavyzdys – 5G pradinėms juostoms numatomas skirti spektras yra nepakankamas, kad būtų galima laiku ir veiksmingai teikti 5G paslaugas. Vis dar reikia spręsti tokias seniai žinomas mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo sistemos problemas kaip susiskaidymas, menkas finansavimas ir ribotas žinių bei technologijų perdavimas. Kartu Bulgarija yra daugiausiai išteklių bei energijos sunaudojanti ir daugiausiai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetanti Sąjungos ekonomika, kuriai reikia didelių investicijų energetikos ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityse, kad būtų lengviau pereiti prie neutralaus poveikio klimatui, kaip aprašyta Bulgarijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane;

                  (26)

                  didelio Bulgarijos energijos intensyvumo, didžiulės priklausomybės nuo iškastinio kuro ir neefektyvaus energijos ir išteklių naudojimo problemoms spręsti skirtas pertvarkymo darbas dar tik prasidėjo. Nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pabrėžiamas Bulgarijos įsipareigojimas laikantis Europos žaliojo kurso iki 2050 m. sumažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, tačiau taip pat pareiškiamas ketinimas išlaikyti Bulgarijos priklausomybę nuo vidaus lignito šaltinių 2050 m. ir vėliau. Bulgarijos transporto infrastruktūros aprėptis ir kokybė tebėra prastesnė už Sąjungos vidurkį, o transeuropinis transporto tinklas vis dar nebaigtas kurti. Daugiarūšio vežimo platformų tinklas, kai kurios geležinkelio ir kelių atkarpos, Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos ir intelektinės transporto sistemos tebėra nepakankamai išvystytos. Reikia spręsti didžiules aplinkosaugos problemas, nes jos daro neigiamą poveikį tvariam augimui ir kelia papildomą pavojų sveikatai COVID-19 krizės metu. Bulgarija yra viena iš valstybių narių, kuriose daugiausia su tarša susijusių mirčių, o atliekų tvarkymas ir komunalinių nuotekų surinkimo bei valymo įsipareigojimų laikymasis tebėra problema. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytoje teritorijoje, Bulgarijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Bulgarijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

                  (27)

                  tinkamai veikianti nemokumo sistema bus svarbi realiosios ekonomikos atsigavimui po COVID-19 krizės, nes tuomet gali labai išaugti bankrotų skaičius. Tokia sistema taip pat palengvintų spartesnį neveiksnių paskolų problemos sprendimą ir taip apribotų tolesnį jų kaupimąsi. Be to, dėl neveiksmingos nemokumo sistemos nemokumo bylos nagrinėjamos lėtai ir kainuoja brangiai. 2019 m. birželio mėn. buvo priimtas nemokumo sistemos veiksmų planas ir nustatytos atitinkamos spragos. Bulgarija pradėjo jį įgyvendinti ir rengiasi tolesniems veiksmams, įskaitant teisės aktų pakeitimus ir gebėjimų stiprinimo veiklą;

                  (28)

                  2019 m. Bulgarija priėmė kelis įstatymus, kuriais siekiama į nacionalinę teisę perkelti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas (ES) 2015/849 (7) ir (ES)2018/843 (8) (ketvirtąją ir penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvas); jie dar neįgyvendinti. Iš neseniai atlikto nacionalinio rizikos vertinimo matyti, kad reikia skubiai šalinti nustatytus trūkumus, kad būtų užkirstas kelias pinigų plovimui ir teroristų finansavimui. Dar nėra tinkamai įvertinta rizika, susijusi su pilietybės suteikimo už investicijas programomis ir su virtualiuoju turtu. Reikia parengti ir įgyvendinti veiksmus, kad įpareigotieji subjektai veiksmingai taikytų kovos su pinigų plovimu sistemą. Kovos su pinigų plovimu sistemos įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmingumas buvo nedidelis, o finansinės žvalgybos informacija buvo naudojamasi nepakankamai;

                  (29)

                  nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

                  (30)

                  Bulgarijos bankai apskritai dirba pelningai ir turi pakankamai kapitalo. Nepaisant tam tikro sumažėjimo pastaraisiais metais, 2019 m. trečią ketvirtį bendro neveiksnių paskolų ir išankstinių mokėjimų santykis vis dar siekė 7,2 % ir buvo vienas didžiausių Sąjungoje (visų pirma ne finansų bendrovių ir vietos kapitalo bankų), todėl svarbu toliau dėti pastangas, kad būtų skatinamas antrinės neveiksnių paskolų rinkos veikimas. Nuo 2018 m. pabaigos atidėjiniai neveiksnioms paskoloms mažėja, o esamų neveiksnių paskolų, kurių terminas seniai suėjęs, atidėjiniai kartais yra per maži. Europos Centriniam Bankui atlikus išsamų vertinimą paaiškėjo, kad reikia padidinti dviejų bankų kapitalą. Šiuo metu baigiamas rekapitalizavimas. Kartu su didesniu likvidumo teikimu, siekiant sušvelninti COVID-19 krizės poveikį ir vėl paskatinti ekonomikos augimą, bankai turėtų atlikti kredito rizikos vertinimą ir taikyti riziką ribojančius kredito standartus, laikytis patikimos vertinimo praktikos ir tiksliai informuoti apie bet kokį turto kokybės pablogėjimą;

                  (31)

                  bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmo kontekste Komisija stebėjo Bulgarijos pažangą teismų reformos ir kovos su korupcija srityse. Todėl šios sritys iki šiol nebuvo įtraukiamos į Bulgarijai skirtas rekomendacijas, tačiau jos yra svarbios siekiant šalyje sukurti palankią socialinę ir ekonominę aplinką. Naujausioje 2019 m. spalio mėn. bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmo ataskaitoje pažymėta, kad Bulgarijos padaryta pažanga yra pakankama, kad būtų įvykdyti Bulgarijos stojimo į Sąjungą metu prisiimti įsipareigojimai. Bulgarija vykdė plataus masto kovos su korupcija teisinės sistemos reformą, tačiau, siekiant didinti visuomenės pasitikėjimą, būtina pasiekti svarių rezultatų priimant galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius aukšto lygio korupcijos bylose. Be to, dar reikia išspręsti keletą uždavinių, visų pirma užtikrinti veiksmingus nusikalstamų veikų tyrimus, iš naujo subalansuoti teismų darbo krūvį ir racionalizuoti vietos prokuratūrų darbą. Užbaigus darbą pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą reformų stebėsena bus užtikrinama ir nacionaliniu lygiu (šią užduotį atliks taryba, atsakinga už veiklą po stebėsenos), ir Sąjungos lygmeniu visapusiško teisinės valstybės mechanizmo ir, kai tikslinga, Europos semestro kontekste;

                  (32)

                  Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Bulgarija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

                  (33)

                  per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Bulgarija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

                  (34)

                  atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (9) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

            REKOMENDUOJA Bulgarijai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

                  1.

                  Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Sutelkti pakankamai finansinių išteklių sveikatos priežiūros sistemos atsparumui, prieinamumui ir pajėgumui padidinti ir subalansuotam regioniniam sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymui, kuris atitiktų gyventojų poreikius, užtikrinti.

                  2.

                  Užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą bei pagrindines paslaugas visiems ir stiprinti aktyvią darbo rinkos politiką. Didinti galimybes dirbti nuotoliniu būdu ir skatinti ugdyti skaitmeninius įgūdžius ir suteikti vienodas galimybes gauti išsilavinimą. Šalinti minimalių pajamų sistemos adekvatumo trūkumus.

                  3.

                  Racionalizuoti ir spartinti procedūras siekiant teikti veiksmingą paramą MVĮ ir savarankiškai dirbantiems asmenims, taip pat užtikrinant jų nuolatinę galimybę gauti finansavimą ir naudotis lanksčia mokėjimo tvarka. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir išteklių naudojimą, aplinkosaugos infrastruktūrą ir darnųjį transportą, prisidedant prie laipsniško ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, be kita ko, anglių pramonės regionuose.

                  4.

                  Kuo labiau sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą didinant viešojo administravimo efektyvumą ir stiprinant skaitmeninę valdžią. Užtikrinti veiksmingą nemokumo sistemos veikimą. Dėti daugiau pastangų, kad būtų užtikrintas tinkamas rizikos vertinimas, jos mažinimas, veiksminga priežiūra ir kovos su pinigų plovimu sistemos vykdymo užtikrinimas.

         Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            J. KLOECKNER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

         (3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 8.

         (4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

         (5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

         (6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

         (7)  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

         (8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 43).

         (9)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


title: Tarybos rekomendacija 2020 m. liepos 20 d. dėl 2020 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Čekijos konvergencijos programos 2020/C 282/03

text:
               26.8.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 282/15

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. liepos 20 d.
      dėl 2020 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Čekijos konvergencijos programos
      (2020/C 282/03)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

                  (2)

                  2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Čekijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Čekijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Čekijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

                  (3)

                  2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

                  (4)

                  kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

                  (5)

                  2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

                  (6)

                  siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

                  (7)

                  dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

                  (8)

                  kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Čekija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

                  (9)

                  dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl dėl dabartinės padėties kyla didelė rizika, kad regioniniai ir teritoriniai skirtumai Čekijoje didės arba subregioniniu lygmeniu atsiras naujų teritorinių skirtumų, dėl kurių sustiprės jau pastebima Karlovi Varų ir Ūsčio regionų ir likusios šalies dalies skirtumų didėjimo tendencija. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

                  (10)

                  2020 m. nacionalinę reformų programą Čekija pateikė 2020 m. gegužės 7 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

                  (11)

                  šiuo metu Čekijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

                  (12)

                  2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 5,1 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 4,1 % BVP. 2020 m. konvergencijos programoje numatoma, kad iki 30,8 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 37 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

                  (13)

                  reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Čekija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudarė 4 % BVP. Priemonės apima kompensacines mokesčių premijas ir savarankiškai dirbančių asmenų atleidimą nuo socialinių ir sveikatos draudimo įmokų šešis mėnesius (1 % BVP), sutrumpinto darbo laiko tvarką (1 % BVP), atleidimą nuo išankstinio gyventojų pajamų mokesčio ir įmonių pelno mokesčio mokėjimo 2020 m. birželio mėn. (0,8 % BVP) ir su sveikatos priežiūra susijusias priemones (0,7 % BVP). Be to, Čekija paskelbė apie priemones, kurios, nors nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Šios priemonės iš esmės apima garantijų sistemas, skirtas paskoloms mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir didelėms įmonėms teikti. Tačiau 2020 m. konvergencijos programoje nėra kiekybiškai įvertinti su šiomis paskelbtomis priemonėmis susiję neapibrėžtieji įsipareigojimai. Dauguma svarbiausių 2020 m. konvergencijos programos priemonių taip pat įtrauktos į Komisijos 2020 m. pavasario prognozę. Kelios priemonės, kurių nebuvo galima kiekybiškai įvertinti arba kurių trukmė viršijo galutinį terminą, negalėjo būti įtrauktos. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Čekija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

                  (14)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Čekijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –6,7 % BVP 2020 m. ir –4,0 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

                  (15)

                  dėl 2020 m. Čekijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

                  (16)

                  kad suvaldytų COVID-19 pandemijos poveikį, Čekija paskelbė nepaprastąją padėtį nuo 2020 m. kovo 12 d. iki 2020 m. gegužės 17 d. – uždarė mokyklas, apribojo renginius ir parduotuvių veiklą bei nustatė didelius žmonių susibūrimų apribojimus. Nuo 2020 m. kovo 15 d. iki 2020 m. gegužės 17 d. taip pat iš dalies buvo uždarytos sausumos sienos. Tai sumažino išvykstančių Čekijos darbuotojų ir iš užsienio atvykstančių darbuotojų skaičių, todėl susidarė vietos darbo jėgos trūkumas, visų pirma gamybos ir sezoninių darbų srityse, ir buvo padarytas poveikis esminėms tiekimo grandinėms. Kad padėtų namų ūkiams ir įmonėms įveikti krizę, Vyriausybė pranešė apie paskatų paketą, kurį sudaro tiesioginės paramos priemonės ir valstybės garantijos. Nors šiomis priemonėmis gali būti suteikta laikina pagalba, vis dėlto numatoma, kad 2020 m. ekonomika stipriai nukentės, nes sumažės išorės paklausa, o izoliavimo priemonės sutrikdys ekonominę veiklą. Numatoma, kad realusis BVP ims palaipsniui atsigauti 2021 m., tačiau 2020–2021 m. prognozės laikotarpiu jo augimas 2019 m. verčių greičiausiai nepasieks. Manoma, kad poveikis transporto, apgyvendinimo bei maitinimo ir turizmo sektoriams bus didelis. Augs nedarbas, tačiau šį augimą švelnins ankstesnė įtampa darbo rinkoje, paskatų paketas ir maža laikinų sutarčių dalis. Siekdamos užtikrinti likvidumo paramą, valdžios institucijos pradėjo vykdyti kelias visų dydžių įmonėms skirtas valstybės garantijų schemas. Be to, krizės paveiktiems namų ūkiams ir įmonėms trims arba šešiems mėnesiams atidedamas vartojimo ir hipotekos paskolų grąžinimas. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Čekijos nacionalinis bankas taip pat priėmė įvairias krizės poveikio finansų sektoriui švelninimo priemones;

                  (17)

                  išankstinės COVID-19 plitimo mažinimo pastangos sveikatos priežiūros srityje padėjo sulėtinti viruso plitimą Čekijoje. Imtasi priemonių siekiant padidinti medicinos įrangos tiekimą ir užtikrinti būtiną infrastruktūrą, taip parengiant sveikatos priežiūros sistemą patenkinti padidėjusius poreikius. Pastaraisiais metais Čekijos gyventojų sveikatos būklė labai pagerėjo – ji artėja prie ES vidurkio. Tačiau tikėtina gyvenimo trukmė skirtinguose regionuose labai skiriasi – šiuos skirtumus iš dalies lemia socialiniai bei ekonominiai ir elgsenos veiksniai. Bendras pačių asmenų nurodytų nepatenkintų sveikatos priežiūros poreikių lygis yra vienas žemiausių Sąjungoje, tačiau tebėra regioninių sveikatos priežiūros išteklių ir personalo (kuriam tenka išaugusi našta) paskirstymo skirtumų. Numatoma, kad artimiausiais metais didelė sveikatos priežiūros darbo jėgos dalis išeis į pensiją. Siekiant švelninti COVID-19 pandemijos poveikį ateityje reikės toliau didinti sveikatos priežiūros sistemos atsparumą ir pasirengimą krizėms, taip pat remti vienodas galimybes naudotis didesniu pirminės sveikatos priežiūros ir integruotos priežiūros paslaugų skaičiumi siekiant sumažinti nebūtino hospitalizavimo atvejų skaičių. Tai taip pat galėtų pagerinti prevenciją ir sumažinti kitų sveikatos problemų atvejų. E. sveikatos sprendimai kol kas riboti, nepaisant to, kad yra parengta 2016–2020 m. nacionalinė e. sveikatos strategija;

                  (18)

                  2019 m. ir 2020 m. pradžioje Čekijos darbo rinka buvo tvirta – dauguma rodiklių rodė teigiamus rezultatus. Užimtumo lygis toliau didėjo, o nedarbo lygis buvo kaip niekada mažas. Tačiau pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 5,0 %, o 2021 m. šiek tiek sumažės iki 4,2 %. Vyriausybė greitai reagavo į COVID-19 pandemiją ir ėmėsi daugybės priemonių pajamoms ir užimtumui apsaugoti, ypač daug dėmesio skirdama įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims. Tačiau kai kurios pažeidžiamos darbo rinkos grupės (pagal trumpalaikes sutartis dirbantys ir laikinojo įdarbinimo įmonių pasamdyti darbuotojai) siūlomomis švelninimo priemonėmis nėra visiškai apsaugotos. Vaikų priežiūros įstaigų ir mokyklų uždarymas izoliavimosi laikotarpiu galėjo ypač paveikti moteris, kurioms tenka didelė dalis priežiūros pareigų. Skatinant investicijas į vaikų priežiūrą bei ilgalaikę priežiūrą ir taikant lankstų darbo grafiką (pavyzdžiui, nuotolinį darbą) išeiti iš krizės turėtų būti lengviau. Vykdant tikslingesnę aktyvią darbo rinkos politiką ir ugdant įgūdžius, konsultuojantis su socialiniais partneriais, remiamas ir darbuotojų išlaikymas, ir darbo keitimas. Valstybės užimtumo tarnybų informavimo veiksmai taip pat gali palengvinti (visų pirma pažeidžiamų grupių) sėkmingą grįžimą į darbo rinką. Galimybės lengviau ir greičiau gauti socialinę apsaugą padėtų išvengti skurdo ir iškeldinimo iš būsto. Socialinė ir ekonominė nelygybė ir mažos investicijos toliau daro didelį poveikį švietimo rezultatams. Užtikrinant vienodas galimybes gauti įtraukų kokybišką išsilavinimą ir mokymą, be kita ko, skaitmeninėje erdvėje, galima padėti pakelti įgūdžių lygį ir išplėsti skaitmeninį mokymąsi. Itin svarbu skatinti skaitmeninius įgūdžius, be kita ko, remti ir nuolat mokyti mokytojus ir instruktorius. Viešosios išlaidos vienam mokiniui tebėra palyginti mažos visais švietimo lygmenimis. Kvalifikuotų mokytojų trūkumas rodo, kad reikia didinti šios profesijos patrauklumą, visų pirma jauniems talentingiems žmonėms;

                  (19)

                  Čekija yra viena iš šalių, kurią galėtų ypač paveikti technologiniai pokyčiai ir kuriai reikia didelių investicijų į šią sritį. Skaitmeninę transformaciją, be kita ko, pramonės ir paslaugų sektoriuose, reikia remti tikslinėmis investicijomis į pažangius sprendimus ir įgūdžius. Fiksuotojo plačiajuosčio ryšio visiškos aprėpties tikslas pasiektas, bet judrusis plačiajuostis ryšys tebėra palyginti brangus. Vėlavimas plėtoti infrastruktūrą galėtų ypač paveikti pažeidžiamas grupes ir struktūriškai silpnus regionus, kuriems kyla didesnė rizika būti izoliuotiems. Be to, tai galėtų turėti neigiamų pasekmių epidemijos stebėsenai ir kontrolei. Siekiant patenkinti junglumo poreikius, reikia investuoti į itin didelio pralaidumo tinklus, fiksuotojo ir judriojo ryšio tinklus ir atitinkamas su paklausa susijusias priemones. Norint tai pasiekti itin svarbu laiku paskirstyti 5G spektrą nuspėjamomis investicijoms palankiomis sąlygomis. Itin spartaus plačiajuosčio ryšio paslaugų diegimą stabdo maža paklausa, kurią lemia įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, paslaugos kaina ir gyventojų perkamoji galia, amžius ir išsilavinimas. Valdžios institucijos pasiryžusios plėtoti ir integruoti naujas skaitmenines technologijas, tačiau tam trukdo nekintamas žemas įgūdžių lygis. Čekijos valdžios institucijos yra pasiryžusios skatinti dirbtiniu intelektu grindžiamus sprendimus, tačiau nepaisant Vyriausybės pastangų šioje srityje Čekija vis dar atsilieka nuo labiausiai pažengusių ES valstybių narių šios srities mokslinių tyrimų ir patentų veiklos srityje;

                  (20)

                  siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Čekijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nurodytos svarbios investicijos, kurių reikia, kad pavyktų sėkmingai įgyvendinti su klimato kaita susijusią pertvarką bei energetikos pertvarką ir siekti neutralaus poveikio klimatui. Tai visų pirma taikytina atsinaujinančiųjų energijos išteklių skatinimo, energijos vartojimo efektyvumo, infrastruktūros ir perdavimo sistemos dalių atveju. Klimato kaitos poveikis jau matyti iš sausrų ir potvynių, sukeliančių didelių ekonominių nuostolių. Oro tarša taip pat yra nuolatinė problema. Tuo pat metu taršos mokesčiai yra labai maži. Energetikos sektoriuje toliau dominuoja anglys, jos tebėra pagrindinis ekonominę veiklą skatinantis veiksnys trijuose Čekijos regionuose. Ribotas projektų vykdytojų pajėgumų stiprinimas ir ribota Čekijos valdžios institucijų teikiama konsultavimo parama tebekelia didelių kliūčių rengiant tvirtą projektų, kuriais būtų įgyvendinama tiek su klimato kaita susijusi pertvarka, tiek skaitmeninė pertvarka, bazę šiuose regionuose. Apskritai numatoma, kad pertvarka atsisakant anglių turės svarbių socialinių bei ekonominių pasekmių, ir, atrodo, iki šiol nėra pakankamo noro investuoti į neutralaus arba mažo ŠESD poveikio technologijas. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba nesiekia ES vidurkio. Sektoriui trūksta finansinių paskatų ir atitinkamos teisinės ir institucinės sistemos tolesnei plėtrai remti. Be to, atrodo, kad informuotumas apie platesnius energijos vartojimo efektyvumo privalumus yra mažas. Perėjimas prie elektromobilumo gana lėtas, o kelių transportas tampa vienu iš pagrindinių energijos vartotojų. Transporto priemonių mokesčiai yra maži ir nepagrįsti išmetamo CO2 kiekiu. Elektra varomų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra dar tik pradedama vystyti. Atliekų tvarkymo veiklos rezultatai tebėra kuklūs, palyginti su platesnio užmojo tikslais. Nėra išsamios ekonomikos žiediškumo potencialo kūrimo strategijos. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Čekijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Čekijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

                  (21)

                  galimybės naudotis tradiciniu finansavimu viršija ES vidurkį, tačiau rizikos finansai yra mažiau išvystyti. Finansavimas, teikiamas didelės rizikos šalies įmonėms, visų pirma parengiamajame ir vėlesniame plėtojimo etape, tebėra menkas. Kai kurios sėkmingos novatoriškos iniciatyvos pasiekė rinką, tačiau rizikos ir nuosavo kapitalo finansavimas ir toliau yra labai mažas. Čekijoje moksliniams tyrimams ir inovacijoms kliudo tai, kad reikia sisteminės reformos. Nors privačiosios mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) investicijos toliau užtikrintai auga, į tokį nematerialųjį turtą kaip MTP pastebimai daugiau investuoja didelės daugiausia užsienio kapitalo įmonės, o ne mažosios ir vidutinės šalies įmonės. Aukštesniųjų ir aukštųjų technologijų pramonė kenčia nuo atitinkamos kvalifikacijos darbuotojų trūkumo, kurį lemia mažas gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų skaičius ir nepakankamas universitetinis mokymas. Kartu nepakankamai skatinamas ir remiamas verslumas, o tai stabdo našumo augimą. Dėl didelio mokslinių tyrimų sektoriaus susiskaidymo MTP finansavimas paskirstytas pernelyg plačiai. Viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimui trukdo dabartinė tyrėjų karjeros vertinimo praktika. Technologijų perdavimą ir inovacijų sklaidą spartinti galėtų padėti glaudesnis akademinės bendruomenės ir verslo bendradarbiavimas, visų pirma per atžalines įmones;

                  (22)

                  dėl COVID-19 taikomos izoliavimo priemonės daro spaudimą tiekimo grandinėms ir daugelis įmonių negali veikti, be to, joms trūksta likvidumo rezervų. Didžiausią poveikį patiria automobilių ir paslaugų sektoriai. Rinkos priežiūros veiklą vykdo per daug valdžios institucijų, o bendradarbiavimas ir koordinavimas nėra optimalūs. Oficialios sistemos, pagal kurias įmonėms teikiamos valstybės garantijos, greitai viršijo garantijų teikimo galimybes. Paramos teikimo įmonėms procesą reikia geriau koordinuoti ir spartinti. Kai kurie suinteresuotieji subjektai mano, kad Čekijos valdžios institucijų priimtos priemonės COVID-19 krizės poveikiui mažinti yra biurokratinės ir realiojoje ekonomikoje pritaikomos pernelyg lėtai. Reikia geriau analizuoti duomenis, kurie yra būtini norint priimti greitus, informacija pagrįstus ir optimalius sprendimus dėl tikslinių ekonomikos gaivinimo strategijų ir priemonių. Apskritai, verslo sektoriaus nuomone, greitai besikeičiantys teisės aktai ir sudėtingos administracinės procedūros kliudo investicijoms. Administracinė našta, susijusi su licencijomis ir leidimais, kelia ypač daug problemų startuoliams. Didelė kliūtis yra ilgai trunkančios sudėtingos statybų leidimo išdavimo procedūros. Kritikos sulaukė siūlomas naujas statybų teisės aktas. Kalbant apie naudojimąsi skaitmeninėmis viešosiomis paslaugomis, Čekija – viena iš mažiausiai šioje srityje pažengusių valstybių narių. E. valdžios paslaugų naudotojų skaičius tebėra gerokai mažesnis už ES vidurkį. Šalis įgyvendina e. valdžios planą. Nuo 2020 m. šalis turi naują vadinamąją skaitmeninę konstituciją, kuria numatyta teisė vėliausiai nuo 2025 m. gauti beveik visas viešąsias paslaugas elektroniniu būdu. Vis dėlto tik palyginti nedidelė dalis savivaldybių siūlo internetinius sprendimus. Parlamentas šiuo metu svarsto Mokesčių kodekso pakeitimą, kuriuo siekiama padidinti mokesčių sistemos skaitmeninimą, nes tam tikrų mokesčių deklaracijų pateikimo elektroniniu būdu lygis tebėra pakankamai žemas;

                  (23)

                  nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

                  (24)

                  Čekijos viešojo sektoriaus veiklos rezultatai ir valdžios efektyvumas nesiekia ES vidurkio. Remiantis tarptautiniais rodikliais, šalies siūloma prieiga prie valdžios informacijos formuojant politiką yra pakankamai gera. Valstybės tarnybos darbuotojų profesionalumas, valdžios skaidrumas ir korupcijos kontrolė vertinami prasčiau. Viešojo administravimo veiksmingumą padidintų geresnis strateginis planavimas ir tarpžinybinis koordinavimas, mažesnis vietos valdžios susiskaldymas. Viešųjų pirkimų sistema patobulinta, tačiau ją dar reikėtų papildomai koreguoti. Nepaisant nedidelio pagerėjimo, korupcija tebekelia susirūpinimą įmonėms ir gali toliau kliudyti ekonominei veiklai. Vis dar nepriimtos kelios kovos su korupcija priemonės, įskaitant teisės aktų projektus dėl lobizmo ir pranešėjų apsaugos;

                  (25)

                  Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Čekija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

                  (26)

                  per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Čekija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

                  (27)

                  atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

            REKOMENDUOJA Čekijai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

                  1.

                  Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Užtikrinti sveikatos sistemos atsparumą, padidinti galinčių dirbti sveikatos priežiūros darbuotojų skaičių bei pirminės priežiūros ir integruotos globos prieinamumą ir plėtoti e. sveikatos paslaugas.

                  2.

                  Remti užimtumą vykdant aktyvią darbo rinkos politiką, ugdant įgūdžius, įskaitant skaitmeninius įgūdžius, ir teikti skaitmeninio mokymo galimybes.

                  3.

                  Remti mažąsias ir vidutines įmones naudojant daugiau finansinių priemonių likvidumo paramai užtikrinti, mažinant administracinę naštą ir gerinant e. valdžios paslaugas. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į didelio pajėgumo skaitmeninę infrastruktūrą ir technologijas, švarią ir veiksmingą energijos gamybą bei vartojimą ir darniojo transporto infrastruktūrą, be kita ko, anglių pramonės regionuose. Užtikrinti novatoriškų įmonių galimybes gauti finansavimą ir pagerinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir plėtros srityje.

         Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            J. KLOECKNER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

         (3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 15.

         (4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

         (5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

         (6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

         (7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.