Svarbus teisinis pranešimas

|

52005SC1793

Rekomendacija Tarybos sprendimas leidžiantis Komisijai pradėti derybas, siekiant užtikrinti bendrijos dalyvavimą Pasaulinės Intelektinės Nuosavybės Organizacijos (WIPO) diplomatinėje konferencijoje, numatytoje surengti 2006 m. kovo 13–31 d. Singapūre, kad būtų priimta pataisyta sutartis dėl prekių ženklų įstatymų  /* SEK/2005/1793 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 11.1.2006SEK(2005)1793 galutinisRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Komisijai pradėti derybas, siekiant užtikrinti Bendrijos dalyvavimą Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos (WIPO) diplomatinėje konferencijoje, numatytoje surengti 2006 m. kovo 13–31 d. Singapūre, kad būtų priimta pataisyta Sutartis dėl prekių ženklų įstatymų.(PATEIKTA KOMISIJOS)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Sutarties objektasPasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos (WIPO) diplomatinė konferencija įvyks 2006 m. kovo 13–31 d. Singapūre, siekiant parengti ir priimti pataisytą Sutartį dėl prekių ženklų įstatymų.1994 m. spalio 27 d. Ženevoje pasirašytoje Sutartyje dėl prekių ženklų įstatymų (toliau – 1994 m. TLT) pateikiamos procedūrinės nuostatos, kuriomis siekiama supaprastinti prekių ženklų administravimo tvarką. Joje nenustatytos su prekių ženklais susijusios esminės taisyklės. Nekyla jokių derėjimo su kitomis tarptautinėmis priemonėmis, pvz., su Sutartimi dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (1994 m. TRIPS sutartis), problemų. Sutartis dėl prekių ženklų įstatymų šią sutartį papildo.Nuo 1994 m. vartotojai registruoja prekių ženklus supaprastinta administracine tvarka. Tačiau kai kuriuos šios tvarkos aspektus vertėtų patikslinti arba jų pridėti. Todėl Prekių ženklų, pramoninio dizaino ir geografinių nuorodų nuolatinis komitetas (SCT) septynias sesijas dirbo taisydamas 1994 m. TLT, siekdamas įsteigti TLT asamblėją ir įtraukti į sutartį elektroninės registracijos tvarką ir kitas procedūras. Diskusijos vyko remiantis šiais dokumentais:Pataisyta sutartis ir įgyvendinimo reglamentas: „Pagrindinis pasiūlymas" (2005 m. sausio 3 d. dokumentas TLT/DC/3)Šios diplomatinės konferencijos tikslas yra priimti naują pataisytą sutartį.2. Diplomatinės konferencijos darbo tvarkos taisyklėsDiplomatinės konferencijos darbo tvarkos taisyklės turės būti nustatytos remiantis specialiai jai parengtu projektu (TLT/R/PM/2, 2005 m. sausio 3 d.). Rengiant šį projektą buvo perimta didelė dalis 1999 m. liepos mėn. įvykusios diplomatinės konferencijos, kurios tikslas buvo priimti Hagos sutarties dėl tarptautinės pramoninio dizaino registracijos naują aktą, darbo tvarkos taisyklių.Pasaulinei intelektinės nuosavybės organizacijai priklausančių valstybių delegacijos bus vadinamos „paprastųjų narių delegacijomis“. Dalyvauti kviečiamos Europos bendrijos delegaciją siūloma pavadinti „nepaprastosios narės delegacija“. Nepaprastosios narės delegacija turėtų tokį patį statusą kaip paprastųjų narių delegacijos, tačiau negalėtų būti mandatų komisijos narė ir neturėtų teisės balsuoti (žr. dokumento TLT/R/PM/2 7 punktą). Kiek tai įmanoma, visi sprendimai priimami bendru sutarimu.3. Numatytos sutarties reikšmė BendrijaiNumatyta pataisyta sutartis yra svarbi Europos bendrijai, kadangi jos nuostatos galėtų būti taikomos Bendrijos prekių ženklui[1], jei ateityje Bendrija prisijungtų prie šios sutarties. Nacionaliniai prekių ženklai šiuo metu yra derinami Bendrijos lygiu[2]. Šis derinimas susijęs su aspektais, kurių neapima numatoma sutartis. Todėl valstybės narės turi pareikšti savo nuomonę su nacionaliniais prekių ženklais susijusiais klausimais.Bendrijos prekių ženklas pateisina kompetencijos suteikimą Bendrijai.Bendrijos prekių ženklas nepakeičia nacionalinių prekių ženklų, jis juos papildo ir yra vieningas savarankiškas ženklas, galiojantis visoje Bendrijoje. Nustatant esmines ir darbo tvarkos taisykles bei tvarką, kurios turi laikytis prekių ženklus suteikiančios įstaigos, Bendrijos prekių ženklas ir nacionaliniai prekių ženklai yra laikomi naudojamais vienu metu, teisiškai savarankiškais ir vieni nuo kitų nepriklausomais.Bendrija užtikrina, kad naujoji pataisyta sutartis derėtų su Reglamentu (EB) Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo. Tai daroma atsižvelgiant į galimą būsimą Europos bendrijos prisijungimą prie sutarties.4. Svarbiausi su sutartimi susiję klausimai, dėl kurių buvo diskutuojama.Toliau išvardijami svarbiausi su pataisyta sutartimi susiję klausimai, dėl kurių buvo diskutuojama.Prekių ženklai, kuriems taikytina ši sutartis (2 straipsnis).Galimybė taikyti dabartinę sutartį nematomiems prekių ženklams (girdimiems arba užuodžiamiems prekių ženklams), jei tai numatyta nacionaliniuose teisės aktuose.Elektroninė registracija (8 straipsnis)Galimybė pateikti ir perduoti dokumentus susitariančiųjų šalių įstaigoms elektroniniu būdu.Atidėjimo priemonės, kai nesilaikoma terminų (14 straipsnis)Galimybė numatyti vieną ar kelias iš šių atidėjimo priemonių, kurių gali būti imamasi pasibaigus terminui: terminų pratęsimas, procedūros tęsimas arba teisių atkūrimas.Licencijos (17 straipsnis)Nuostatos dėl licencijų registracijos prašymų derinimo ir paprastinimo bei nuostatos dėl licencijos turėtojo teisių, jei prekės ženklui naudoti išduodama licencija.Asamblėja (24 straipsnis).Susitariančiųjų šalių asamblėjos sukūrimas, leisiantis iš dalies keisti sutartį ar kitą dokumentą nesurengus diplomatinės konferencijos. Asamblėjai priimant sprendimus, visos susitariančiosios šalys, kurios yra tarpvyriausybinės organizacijos (pvz., Europos bendrija), gali balsuoti vietoj savo valstybių narių, o jų balsų skaičius yra lygus dabartinę sutartį pasirašiusių jų valstybių narių skaičiui. Jokia tarpvyriausybinė organizacija nedalyvauja balsuojant, jei viena iš jos valstybių narių naudojasi savo balsavimo teise, ir atvirkščiai. Tai yra ta pati tvarka, kuri numatyta Hagos sutarties Ženevos akte, ir ji yra priimtina Europos bendrijai.RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Komisijai pradėti derybas, siekiant užtikrinti Bendrijos dalyvavimą Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos (WIPO) diplomatinėje konferencijoje, numatytoje surengti 2006 m. kovo 13–31 d. Singapūre, kad būtų priimta pataisyta Sutartis dėl prekių ženklų įstatymųNUSPRENDĖ:Vienintelis straipsnis2006 m. kovo 13–31 d. Singapūre įvyksiančioje Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos diplomatinėje konferencijoje, kurios tikslas yra priimti pataisytą Sutartį dėl prekių ženklų įstatymų, Komisijai leidžiama, tariantis su Tarybos sudarytu specialiu komitetu ir laikantis priede pateiktų nurodymų, derėtis dėl klausimų, susijusių su Bendrijos prekių ženklu ir Bendrijos prisijungimu prie numatomos sutarties.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasPRIEDASDERYBŲ NURODYMAI1. Komisija turi užtikrinti, kad numatomos pataisytos sutarties nuostatos derėtų su Bendrijos prekių ženklo sistema, kuri yra nustatyta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 40/94, bei su visomis šio reglamento įgyvendinimo priemonėmis.Komisija turi užtikrinti, kad nekiltų jokių derėjimo su kitomis tarptautinėmis priemonėmis, ypač su Sutartimi dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (1994 m. TRIPS sutartis), problemų.2. Komisija turi užtikrinti, kad pataisytoje sutartyje būtų priemonių, leidžiančių Bendrijai prisijungti prie numatomos pataisytos sutarties.Be to, Komisija turi užtikrinti, kad susitariančiųjų šalių asamblėjai priimant sprendimus, Europos bendrija galės balsuoti vietoj savo valstybių narių, o jos balsų skaičius bus lygus šią sutartį pasirašiusių jos valstybių narių skaičiui.3. Komisija informuos Tarybą apie derybų eigą ir, jei reikės, apie galinčias kilti problemas.[1] OL L 11, 1994 1 14, p. 1. Reglamentas (EB) Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 422/2004 (OL L 70, 2004 3 9, p. 1).[2] 1988 m. gruod˛io 21 d. Tarybos direktyva 89/104/EEB valstybių narių įstatymams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52004SC0810

Rekomendacija dėl Tarybos sprendimo dėl per didelio deficito buvimo Maltoje  /* SEK/2004/0810 galutinis */

	Briuselis, 24.06.2004SEK(2004) 810 galutinisRekomendacija dėlTARYBOS SPRENDIMOdėl per didelio deficito buvimo Maltoje(pateikta Komisijos)PAAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2004 m. balandžio mėn. 7 d. Komisija paskelbė 2004 m. pavasario prognozes[1] Pagal šias prognozes, kuriose atsižvelgiama į Maltos 2004 m. kovo mėn. pateiktus duomenis, bendrasis vyriausybės sektoriaus biudžeto deficitas Maltoje padidėjo nuo 5,7% BVP 2002 metais iki 9,7% BVP 2003 metais (iš kurių 3,2% BVP buvo dėl vienkartinės operacijos), tokiu būdu viršydama 3% BVP sutarties pamatinę vertę.Remdamasi šiais prima facie duomenimis, Komisija pradėjo per didelio deficito procedūrą Maltai 2004 m. gegužės mėn. 12 d., priimdama Sutarties 104 straipsnio 3 dalyje numatytą ataskait[2] 2004 m. gegužės mėn. 21 d. Komisija gavo Maltos susiliejimo programą, kurioje pasitvirtino 2003 m. 9,7% BVP deficito rodiklis.Perviršinio deficito tvarkos (PDT) taikymas reglamentuojamas Sutarties 104 straipsnyje ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 „dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo“, kuris yra įtrauktas į Stabilumo ir augimo aktą[3]. Valstybėms, kurios 2004 m. gegužės mėn. 1 d. prisijungė prie ES, taikomos išlygos su nukrypti leidžiančia nuostata; jos turi vengti per didelio deficito, bet joms negali būti taikomos 104 straipsnio 9 ir 11 dalyse numatytos sankcijos.Komisijos ataskaitoje pagal Sutarties 104 straipsnio 3 dalį daroma išvada, kad deficito padidėjimas 2003 metais virš Sutartyje numatytos 3% BVP bazinės reikšmės nebuvo sukeltas kokio nors neįprasto įvykio, kurio Maltos valdžios organai negalėjo kontroliuoti, kaip nebuvo jis sukeltas ir Stabilumo ir augimo pakte numatyto didelio ekonominio nuosmukio. 2004 m. plėtros atžvilgiu, ataskaitoje daroma išvada, kad bendrasis vyriausybės sektoriaus biudžeto deficitas gali sumažėti, bet vis tiek viršys 3% BVP 2004 metais. Pavyzdžiui, Komisijos 2004 m. pavasario prognozėje numatoma, kad bendrasis valdymo deficitas sieks 5,9% BVP 2004 m., o tai viršija Maltos valdžios organų susiliejimo programoje numatytą 5,2% BVP rodiklį.Remiantis Komisijos 2004 m. pavasario prognozėmis, Komisijos ataskaitoje taip pat daroma išvada, kad skolų ir BVP santykis, kuris 2003 m. siekė 72,0% BVP, ir toliau nukryps nuo Sutartyje numatytos 60% bazinės reikšmės 2004 m. Pavyzdžiui, Komisijos 2004 m. pavasario prognozėje numatoma, kad skolų santykis sieks 73,9% BVP 2004 m., kas viršija Maltos valdžios organų susiliejimo programoje numatytą 72,1% BVP rodiklį.Sutarties 104 straipsnio 4 dalyje numatoma, kad „114 straipsnyje minimas Komitetas (t.y. Ekonomikos ir finansų komitetas) turi pateikti nuomonę dėl Komisijos ataskaitos“. Komitetas paskelbė savo nuomonę 2004 m. gegužės mėn. 24 d., pritardamas Komisijos ataskaitoje pateiktam vertinimui. Būtent Komitetas padarė išvadą, kad biudžeto problema Maltoje parodė per didelio deficito buvimą pagal abu 104 straipsnio 2 dalyje numatytus kriterijus tokiems deficitams nustatyti. Kitų susijusių veiksnių nagrinėjimas, ypač laikotarpio vidurio biudžeto pozicijos ir valstybės investicijų santykio, nepakeitė pačiais kriterijais paremto vertinimo. Komitetas taip pat nutarė, jog gali būti, kad bendrasis vyriausybės sektoriaus biudžeto deficitas ir toliau viršys Sutartyje numatytą bazinę reikšmę 2004 m. ir kad bendroji vyriausybės skola ir toliau viršys Sutartyje numatytą 60% BVP bazinę reikšmę 2004 m.Išnagrinėjusi atitinkamus ataskaitoje minimus veiksnius ir atsižvelgdama į Komiteto nuomonę, Komisija laikosi nuomonės, kad Maltoje egzistuoja per didelis deficitas. Ši Komisijos 2004 m. birželio mėn. 24 d. priimta nuomonė skirta Tarybai, kaip numatyta Sutarties 104 straipsnio 5 dalyje. Komisija rekomenduoja, kad Taryba priimtų atitinkamą sprendimą pagal 104 straipsnio 6 dalį ir skiria šią rekomendaciją tokiam sprendimui priimti. Be to, šia rekomendacija Komisija pateikia Tarybai rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos Maltai siekiant išspręsti per didelio deficito problemą, kaip numatyta Sutarties 104 straipsnio 7 dalyje.Rekomendacija dėlTARYBOS SPRENDIMOdėl esamo per didelio deficito MaltojeEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 6 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją[4],atsižvelgdama į Maltos pastabas,kadangi:Pagal Sutarties 104 straipsnį valstybės narės turi vengti per didelio vyriausybės sektoriaus biudžeto deficito; ši nuostata taikoma ir valstybėms narėms su nukrypti leidžiančia nuostata, t.y. visoms šalims, įstojusioms į ES 2004 m. gegužės mėn. 1 d.;Stabilumo ir augimo pakto tikslas yra stabilūs vyriausybės finansai, kaip priemonė stiprinti kainų stabilumą lemiančias sąlygas ir palaikyti stiprų subalansuotą augimą, padedantį sukurti daugiau darbo vietų;104 straipsnyje numatyta per didelio deficito procedūra numato sprendimą dėl per didelio deficito būvimo, ir prie Sutarties pridedamas per didelio deficito procedūros Protokolas nustato tolesnes nuostatas, susijusias su per didelio deficito procedūros įgyvendinimu. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3605/93[5], iš dalies pakeistas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 475/2000 ([6]) ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 351/2002 ([7]), nustato išsamias taisykles bei sąvokas minėto Protokolo nuostatoms taikyti;Sutarties 104 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad Komisija skirtų savo nuomonę Tarybai, jeigu Komisija mano, kad valstybėje narėje egzistuoja arba gali atsirasti per didelis deficitas. Išnagrinėjusi atitinkamus ataskaitoje minimus veiksnius, kaip numatyta 104 straipsnio 3 dalyje, ir atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę, kaip numatyta 104 straipsnio 4 dalyje, Komisija savo 2004 m. birželio mėn. 24 d. nuomonėje padarė išvadą, kad Maltoje egzistuoja per didelio deficitas.Sutarties 104 straipsnio 6 dalyje nustatoma, kad Taryba turi atsižvelgti į bet kokias pastabas, kurias atitinkama valstybė narė gali pageidauti pateikti prieš priimant sprendimą, po bendro įvertinimo, ar per didelis deficitas egzistuoja.Bendras įvertinimas leidžia padaryti tokias išvadas. Bendrasis vyriausybės sektoriaus biudžeto deficitas Maltoje 2003 m. siekė 9,7% BVP (iš kurių 3,2% BVP buvo dėl vienkartinės operacijos), virš Sutartyje numatytos 3% BVP bazinės reikšmės. Bendrojo vyriausybės sektoriaus biudžeto deficito padidėjimas virš bazinės reikšmės nebuvo sukeltas kokio nors neįprasto įvykio, kurio Maltos valdžios organai negalėjo kontroliuoti, kaip nebuvo jis sukeltas ir Stabilumo ir augimo pakte numatyto didelio ekonominio nuosmukio. Bendrasis vyriausybės sektoriaus biudžeto deficitas liks virš 3% BVP 2004 m. Pavyzdžiui, pagal 2004 m. pavasario Komisijos prognozę, deficitas sieks 5,9% BVP 2004 m., o Maltos susiliejimo programoje numatomas 5,2% BVP deficitas. Skolų santykis, kuris 2003 siekė 72,0%, ir toliau nukryps nuo Sutartyje numatytos 60% BVP bazinės reikšmės 2004 m.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisPagal bendrą įvertinimą akivaizdu, kad Maltoje egzistuoja per didelis deficitas.2 straipsnisŠis sprendimas skirtas Maltos Respublikai.Priimta Briuselyje, 2004 m. liepos mėn. 5 d.Tarybos vardu [1] 2004 m. pavasario Komisijos prognozes galima rasti šioje svetainėje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf .[2] Pilnas šios ataskaitos tekstas paskelbtas šioje svetainėje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm .[3] OL L 209, 1997 8 2.[4] OL. C (…)[5] OL L 332, 1993 12 31, p. 7.[6] OL L 058, 2000 3 3, p. 1.[7] OL L 055, 2002 2 26, p. 23.


				|

		52012PC0116

			Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2011/734/ES, skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti /* COM/2012/0116 final - 2012/ () */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
Priemonės, susijusios su Graikijos
biudžetinės drausmės koordinavimu ir priežiūra ir Graikijai
skirtų ekonominės politikos gairių nustatymu, yra
apibrėžtos Tarybos sprendime 2011/734/ES, pagrįstame Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnio 9 dalimi ir 136 straipsniu.
Vykdyti sprendimą svarbu turint omenyje
ne tik perviršinio deficito procedūrą, bet ir euro zonos
valstybių narių Graikijai teikiamą finansavimą per Europos
finansinio stabilumo fondą (EFSF).
Tarybos sprendime nustatyta 2011 m. valdžios
sektoriaus deficito (pagal ESS95) viršutinė riba viršyta. Vyriausybė
patvirtino 2012 m. biudžetą, kuriuo siekiama įvykdyti Tarybos
sprendime nustatytą tikslą, ir priėmė priemones, kuriomis
bus užtikrintas tolesnis deficito mažinimas vėlesniais metais.
Remiantis dabartiniais skaičiavimais ir
projekcijomis, 2011–2014 m. ekonominė veikla bus daug silpnesnė, nei
tikėtasi anksčiau, priimant Tarybos sprendimus 2010/320/ES ir
2011/734/ES. 2012 m. vasario mėn. Graikijos vyriausybė paskelbė
priemones, kuriomis siekiama mažinti 2012 m. pirminį deficitą,
įskaitant papildomo biudžeto patvirtinimą. 2012 m. kovo mėn.
Graikija atliko skolos pakeitimo operaciją, dėl kurios gerokai sumažėja
palūkanų išlaidos 2012 ir vėlesniais metais ir kuri padeda
užtikrinti valdžios sektoriaus skolos tvarumą.
Todėl reikia pakoreguoti metinius
tikslus, nekeičiant perviršinio deficito panaikinimo termino. Galima
teigti, kad tikslai, išreikšti pirminio pertekliaus dydžiu: −1,0 % BVP
2012 m., +1,8 % BVP 2013 m. ir +4,5 % BVP 2014 m., yra tinkami atsižvelgiant
į perviršinio deficito panaikinimo terminą – 2014 m. ir
būtinybę didinti skolos tvarumą.
Graikija ir Komisijos tarnybos, ECB ir TVF
darbuotojai aktyviai diskutavo dėl Graikijos ekonomikos koregavimo programos
susitarimo memorandumo sąlygų atnaujinimo. Diskutuota ne tik dėl
fiskalinio konsolidavimo priemonių, bet ir dėl būtinybės
stiprinti šių priemonių teigiamą poveikį augimui ir kiek
įmanoma sumažinti socialinį poveikį.
Komisija priėmė Tarybos sprendimo,
kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/734/ES, rekomendaciją ir
ją perdavė Tarybai.
Rekomendacija
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos
sprendimas 2011/734/ES, skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir
sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti
Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma,
reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 126 straipsnio 9
dalį ir 136 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją,
kadangi:
(1)       SESV 136 straipsnio 1 dalies
a punkte numatyta galimybė patvirtinti valstybėms narėms,
kurių valiuta yra euro, skirtas priemones, kuriomis siekiama sustiprinti
jų biudžetinės drausmės koordinavimą ir
priežiūrą;
(2)       SESV 126 straipsnyje
nustatyta, kad valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios
sektoriaus deficito, ir dėl to nustatyta perviršinio deficito
procedūra. Stabilumo ir augimo pakte, pagal kurio korekcinę
funkciją įgyvendinama perviršinio deficito procedūra, numatyta
struktūra, kuria palaikoma Vyriausybės politika, skirta greitai
grįžti prie tvirtos biudžeto būklės atsižvelgiant į
ekonominę situaciją;
(3)       2009 m. balandžio 27 d. pagal
Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba
nusprendė, kad Graikijoje susidaręs perviršinis deficitas;
(4)       2010 m. gegužės 10 d.
pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį ir 136 straipsnį Taryba
priėmė Sprendimą 2010/320/ES[1],
skirtą Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti
fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis
deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio
deficito padėčiai ištaisyti ne vėliau kaip iki 2014 m.
termino. Taryba nustatė perviršinio deficito padėties
ištaisymo terminą – 2014 m. ir metinius valdžios sektoriaus deficito
tikslus;
(5)       Tarybos sprendimas
2010/320/ES keletą kartų iš esmės pakeistas. Kadangi
reikėjo padaryti daugiau pakeitimų, siekiant aiškumo 2011 m. liepos
12 d. jis išdėstytas nauja redakcija Tarybos sprendime 2011/734/ES[2];
(6)       remiantis dabartiniais
skaičiavimais ir projekcijomis, 2011–2014 m. ekonominė veikla bus
daug silpnesnė, nei tikėtasi anksčiau, priimant Tarybos
sprendimus 2010/320/ES ir 2011/734/ES. Apskaičiuota, kad 2011 m.
ekonominė veikla susitraukė 6,8 %. Šiuo metu Komisija prognozuoja,
kad 2012 m. realusis Graikijos BVP susitrauks 4,7 %, 2013 m. išliks
nepakitęs, o 2014 m. pradės augti ir padidės 2,5 %. Nominalusis
BVP 2011 m. susitraukė 5,2 % ir, numatoma, 2012 ir 2013 m. susitrauks atitinkamai
5,4 % ir 0,4 %, o 2014 m. išaugs 2,5 %;
(7)       2012 m. vasario mėn.
Graikijos vyriausybė paskelbė priemones, kuriomis siekiama mažinti
2012 m. pirminį deficitą, įskaitant papildomo biudžeto
patvirtinimą. Dėl šių priemonių vyko išsamios Graikijos
valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų diskusijos. Diskutuota ne
tik dėl fiskalinio konsolidavimo priemonių, bet ir dėl
būtinybės stiprinti šių priemonių teigiamą
poveikį augimui ir kiek įmanoma sumažinti socialinį
poveikį;
(8)       2012 m. kovo mėn.
Graikija pradėjo ir atliko skolos pakeitimo operaciją, dėl
kurios gerokai sumažėja skola ir palūkanų išlaidos 2012 ir
vėlesniais metais ir kuri padeda užtikrinti valdžios sektoriaus skolos
tvarumą;
(9)       atsižvelgiant į tai, kas
išdėstyta, Sprendimą 2011/734/ES reikėtų iš dalies pakeisti
dėl keleto aspektų, įskaitant fiskalinio koregavimo planą,
nekeičiant perviršinio deficito panaikinimo termino,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sprendimas
2011/734/ES iš dalies keičiamas taip:
1.         1
straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:
            „2.        Koregavimo
planu perviršiniam deficitui panaikinti siekiama, kad valdžios sektoriaus
pirminis deficitas (deficitas atmetus palūkanų išlaidas)
neviršytų 2 037 mln. EUR (1,0 % BVP) 2012 m., ir būtų
pasiektas bent 3 652 mln. EUR (1,8 % BVP) pirminis perteklius 2013 m. ir
9 352 mln. EUR (4,5 % BVP) 2014 m. Atlikus skolos pakeitimą, šie
pirminio deficito arba pertekliaus tikslai atitinka šiuos bendro deficito
tikslus: 14 811 mln. EUR (7,3 % BVP) 2012 m., 9 462 mln. EUR (4,7 % BVP) 2013
m. ir 4 499 mln. EUR (2,2 % BVP) 2014 m. Tam reikės 2009–2014 m.
laikotarpiu struktūrinį balansą pagerinti bent 10 % BVP.
Pajamos iš turto privatizavimo (finansinis ir nefinansinis turtas) ir sumos,
kurias euro zonos valstybės narės Graikijai išmokės iš
nacionaliniuose centriniuose bankuose kaupiamų būsimų
pajamų už turimas Graikijos vyriausybės obligacijas, negali būti
pagrindas mažinti būtinas konsolidavimo pastangas ir nėra
įskaičiuojamos vertinant šiuos tikslus.
            3.         Siekiant
įgyvendinti 2 dalyje numatytą koregavimo planą, reikia, kad valdžios
sektoriaus konsoliduotos skolos metinis pokytis būtų
−26 954 mln. EUR 2012 m., 6 775 mln. EUR 2013 m. ir
1 492 mln. EUR 2014 m.“.
2.         2
straipsnyje po 7 dalies įterpiama ši dalis:
            „7a.      Graikija
nedelsdama patvirtina šias priemones:
a)         farmacijos
išlaidų sumažinimas bent 1 076 mln. EUR 2012 m.;
b)         užmokesčio
už viršvalandžius ligoninių gydytojams sumažinimas bent 50 mln. EUR 2012
m.;
c)         karinės
įrangos viešųjų pirkimų sumažinimas 300 mln. EUR (pinigai
ir tiekimas) 2012 m.;
d)         vietos
lygmens renkamų ir susijusių darbuotojų atlyginimų
sumažinimas 10 % 2012 m. ir merų pavaduotojų ir susijusių
darbuotojų skaičiaus sumažinimas 2013 m. siekiant sutaupyti bent 9
mln. EUR 2012 m. ir 28 mln. EUR 2013 ir vėlesniais metais;
e)         centrinės
valdžios veiklos išlaidų ir su rinkimais susijusių išlaidų
sumažinimas bent 370 mln. EUR (palyginti su 2012 m. biudžetu), iš kurių
bent 100 mln. karinės paskirties veiklos išlaidos ir bent 70 mln. EUR su
rinkimais susijusios išlaidos;
f)          vietos valdžios veiklos išlaidų
mažinimas siekiant sutaupyti bent 50 mln. EUR 2012 m.;
g)         subsidijų
atokių vietovių gyventojams sumažinimas ir dotacijų
ministerijų prižiūrimiems keliems subjektams sumažinimas siekiant
2012 m. išlaidas sumažinti bent 190 mln. EUR;
h)         valstybės
investicijų biudžeto (VIB) sumažinimas 400 mln. EUR 2012 m. Šis
sumažinimas nedarys poveikio projektams, kurie iš dalies finansuojami
struktūrinių fondų lėšomis (įskaitant TEN-T
projektus);
i)          papildomų
pensijų fondų ir didelių vidutinių pensijų fondų
arba dideles subsidijas iš biudžeto gaunančių pensijų fondų
pakeitimai ir kitų didelių pensijų mažinimas siekiant sutaupyti
bent 450 mln. EUR 2012 m. (grynoji suma įskaičius poveikį
mokesčiams ir socialinio draudimo įmokoms);
j)          dideles
pajamas gaunantiems namų ūkiams skiriamų pašalpų šeimoms
mažinimas siekiant sutaupyti 43 mln. EUR 2012 m.;
k)         ministrų
sprendimai visiškam naujos darbo užmokesčio dydžių sistemos
įgyvendinimui užbaigti visuose atitinkamuose subjektuose ir teisės
aktai dėl nuo 2011 m. lapkričio mėn. permokėto darbo
užmokesčio susigrąžinimo sąlygų;
l)          Įstatymo
Nr. 4038/2012 3 ir 21 straipsnių pakeitimas, kad
būtų persvarstytos pradelstų mokesčių ir socialinio
draudimo įmokų apmokėjimo dalimis planų pratęsimo
sąlygos: apmokėjimo dalimis planai bus taikomi tik esamoms
pradelstoms sumoms, neviršijančioms 10 000 EUR fiziniams asmenims ir
75 000 EUR įmonėms. Mokesčių
mokėtojai, norintys pasinaudoti pratęstu apmokėjimo dalimis
planu, mokesčių administratoriui turėtų pateikti visas
finansines ataskaitas;
m)        pagrindų teisės aktas, kuriame nuodugniai
persvarstomi antrinių ir (arba) papildomų viešųjų
pensijų fondai siekiant stabilizuoti pensijų išlaidas, garantuoti,
kad tų sistemų poveikis biudžetui būtų neutralus, ir
užtikrinti visos sistemos tvarumą vidutinės trukmės ir ilguoju
laikotarpiu.“.
3.         2
straipsnio 8 dalis iš dalies keičiama taip:
a)         a ir
b punktai pakeičiami taip:
„a)        antrinių
ir (arba) papildomų pensijų sistemų reforma, parengta
konsultuojantis su Europos Komisija, ECB ir TVF ir patvirtinta ES
Ekonominės politikos komiteto, kiek tai susiję su jos numatomu
poveikiu ilgalaikiam tvarumui. Naujos antrinės sąlyginių
nustatyto dydžio įmokų sistemos parametrais užtikrinamas ilgalaikis
aktuarinis balansas, remiantis Nacionalinės aktuarinės tarnybos vertinimu;
b)         vaistinių
pelno maržų koregavimas ir regresinių pelno maržų įvedimas
siekiant sumažinti bendrą pelno maržą, kad ji neviršytų 15 %;“;
b)         pridedami
šie punktai:
„c)        vykstančio
funkcinio socialinių programų vertinimo užbaigimas;
d)         sprendimai,
skirti bendros viešųjų pirkimų institucijos steigimo reglamentui
numatyti; bendra viešųjų pirkimų institucija pradeda savo
veiklą su šios institucijos įstatyme ir veiksmų plane,
suderintame su Europos Komisija 2010 m. lapkričio mėn.,
apibrėžtoms užduotims, tikslams, kompetencijai ir įgaliojimams
įgyvendinti;  bendros viešųjų pirkimų institucijos
narių paskyrimas;
e)         sistemų,
pagal kurias išeinant į pensiją mokamos vienkartinės išmokos
nesuderintos su sumokėtomis įmokomis, nustatymas ir išmokų
patikslinimas;
f)          farmacijos
produktų didmenininkų pelno maržų mažinimas, kad jos
artėtų prie 5 % viršutinės ribos;
g)         reikiami
konkursai siekiant įgyvendinti visapusišką ir vienodą sveikatos
priežiūros informacinę sistemą (e. sveikatos priežiūros
sistemą);
h)         visų
teisės, techninių ir finansų konsultantų skyrimas 2012 ir
2013 m. planuojamiems privatizavimo sandoriams.“.
4.         2
straipsnio 9 dalies a punktas pakeičiamas taip:
„a)        viešųjų
išlaidų programų vertinimo užbaigimas. Šis vertinimas remiasi
išorės technine pagalba; jį atliekant daugiausia dėmesio
skiriama pensijoms ir socialiniams pervedimams (taip, kad būtų
išlaikyta minimali socialinė apsauga), gynybos išlaidoms nemažinant šalies
gynybos galios ir centrinės bei vietos valdžios institucijų
restruktūrizavimui; taip pat bus patikslintas tolesnis ligoninių
farmacijos ir veiklos išlaidų, taip pat socialinės paramos
išmokų grynaisiais pinigais racionalizavimas;
b)         mokesčių reformos, kuria siekiama
supaprastinti mokesčių sistemą, panaikinti išimtis ir
lengvatinius režimus, įskaitant bazių išplėtimą, taip
sudarant sąlygas laipsniškai mažinti mokesčių tarifus
gerėjant pajamų surinkimui, patvirtinimas. Ši reforma yra susijusi su
gyventojų pajamų mokesčiu, pelno mokesčiu ir PVM,
nekilnojamojo turto mokesčiais ir socialinio draudimo įmokomis, o
santykinė netiesioginių mokesčių našta nesikeis;
c)         juridinių
nekilnojamojo turto verčių persvarstymas, kad jos labiau
atitiktų rinkos kainas;
d)         mokėjimų
grynaisiais pinigais ir čekiais mokesčių inspekcijoje
nutraukimas ir pakeitimas banko pavedimais, kad darbuotojai turėtų
daugiau laiko didesnės pridėtinės vertės darbui (auditui,
priverstiniam mokesčių surinkimui ir mokesčių
mokėtojų konsultavimui);
e)         vadinamųjų
specialiųjų viešojo sektoriaus atlyginimų, kuriems netaikoma
naujoji darbo užmokesčio dydžių sistema, sumažinimas vidutiniškai 12
%. Ši priemonė bus taikoma nuo 2012 m. liepos 1 d. ir taip
turėtų būti sutaupyta mažiausiai 205 mln. EUR (grynoji suma
įskaičius poveikį mokesčiams ir socialinio draudimo
įmokoms).“.
5.         2
straipsnis papildomas šiomis dalimis:
            „10.      Graikija iki 2012 m. rugsėjo mėn. pabaigos
priima šias priemones:
a)         2013
m. biudžeto projektas, laikantis 1 straipsnio 2 dalyje nustatyto pirminio
pertekliaus tikslo;
b)         centrinės
valdžios lygmens dažnai perkamų prekių ar paslaugų
centralizuotų viešųjų pirkimų ir bendrųjų
sutarčių taisyklės ir procedūros, įpareigojančios
ministerijas ir centrinės valdžios įstaigas pirkimus vykdyti
naudojantis šiomis sutartimis ir leidžiančios regioniniams subjektams
jomis pasirinktinai naudotis.
            11.       Graikija iki
2012 m. gruodžio mėn. pabaigos priima šias priemones:
a)         galutinis
2013 m. biudžeto patvirtinimas, laikantis 1 straipsnio 2 dalyje nustatyto
pirminio pertekliaus tikslo;
b)         teisės
aktai, kuriais paprastinama papildomų biudžetų teikimo ir tvirtinimo
procedūra.“
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie
jį dieną.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.
Priimta Briuselyje,
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 145, 2010 6 11, p. 6.
[2]               OL L 296, 2011 11 15, p. 38.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 529 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/56/ES dėl perviršinio deficito Kroatijoje

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/56/ES dėl perviršinio deficito Kroatijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12 dalį,

               atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)2014 m. sausio 28 d. sprendimu 2014/56/ES
                  1
               , priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Kroatijoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba atkreipė dėmesį į tai, kad 2014 m. planuotas valdžios sektoriaus deficitas buvo 5,5 %, taigi viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Planuota, kad valdžios sektoriaus bendroji skola 2014 m. sieks 62 % BVP, taigi viršys Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę;

               (2)tą pačią dieną, vadovaudamasi Sutarties 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Kroatijai skirtą rekomendaciją siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį ne vėliau kaip 2016 m.;

               (3)2014 m. liepos 2 d. Komisija padarė išvadą, kad Kroatija ėmėsi veiksmingų priemonių laikydamasi 2014 m. sausio 28 d. Tarybos rekomendacijos pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį;

               (4)pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos tą protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009
                  2
                3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., turi pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;

               (5)Taryba turėtų priimti sprendimą panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės ir skolos santykis atitiks ateities perspektyvomis grindžiamą skolos mažinimo kriterijaus elementą
                  3
               ;

               (6)remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, Kroatijai 2016 m. balandžio mėn. pateikus pranešimą, ir remiantis 2017 m. konvergencijos programa ir Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, daromos šios išvados:

               –valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. sumažėjo iki 0,8 % BVP, palyginti su 3,4 % BVP 2015 m. Tą pagerėjimą daugiausiai lėmė: i) dėl tvirto BVP augimo didėjančios pajamos ir ii) išlaidų apribojimas. Taigi deficitas buvo sumažintas iki mažesnės nei 3 % BVP Sutartyje nustatytos pamatinės vertės per Tarybos nustatytą terminą;

               –2017–2020 m. konvergencijos programoje, kurią Kroatijos Vyriausybė pateikė 2017 m. balandžio 27 d., planuojama, kad 2017 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 1,3 % BVP, o 2018 m. vėl sumažės iki 0,8 % BVP. Komisijos 2017 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2017 m. deficitas bus 1,1 % BVP, o 2018 m. – 0,9 % BVP. Todėl numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas liks mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę;

               –struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, 2014–2016 m. laikotarpiu pagerėjo 3,0 % BVP;

               –2015 m. bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasiekė aukščiausią 86,7 % lygį, o 2016 m. sumažėjo iki 84,2 % dėl sparčiau augančio BVP ir skolą mažinančio atsargų ir srautų koregavimo. Komisijos 2017 m. pavasario prognozėje numatoma, kad tvirto nominaliojo BVP augimo veikiamas skolos santykis toliau mažės iki 79,4 % 2018 m. Tuo remiantis 2016 m. skolos rodiklis atitinka ateities perspektyvomis grindžiamą skolos mažinimo kriterijaus elementą;

               (7)pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis atitinkamoje valstybėje narėje ištaisoma;

               (8)Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis Kroatijoje ištaisyta, todėl Sprendimas 2014/56/ES turėtų būti panaikintas;

               (9)nuo 2017 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito panaikinimo, Kroatijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Savo vidutinio laikotarpio tikslą jau 2016 m. pasiekusi Kroatija turėtų nuo jo nenukrypti ir laikytis skolos kriterijaus pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 1a dalį,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Atlikus bendrą vertinimą daroma išvada, kad perviršinio deficito padėtis Kroatijoje ištaisyta.

               2 straipsnis

               Sprendimas 2014/56/ES panaikinamas.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Kroatijos Respublikai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  2014 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2014/56/ES dėl perviršinio deficito Kroatijoje (OL L 36, 2014 2 6, p. 13).

                     (2)
                  2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (OL L 145, 2009 6 10, p. 1).

                     (3)
                  Atsižvelgiant į „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gaires“, kurios pateikiamos adresu
                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 11 09
            COM(2015) 556 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Kroatijos Respublikos prisijungimo prie 1997 m. gruodžio 18 d. Konvencijos dėl muitinės administracijų tarpusavio pagalbos ir bendradarbiavimo, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Kroatijos Respublikos stojimo akte
                  1
                nustatyta supaprastinta Kroatijos prisijungimo prie ES sutarties 34 straipsnio (anksčiau ES sutarties K.3 straipsnis) arba EB sutarties 293 straipsnio pagrindu valstybių narių sudarytų konvencijų ir protokolų sistema. Stojimo akto 3 straipsnio 4 dalyje tiesiog nurodyta, kad šiuo aktu Kroatija prisijungia prie šių konvencijų ir protokolų.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Stojimo akto 3 straipsnio 4 ir 5 dalyse pažymima, kad Taryba priima sprendimą, kuriuo nustato datą, kurią šios konvencijos ir protokolai įsigalioja Kroatijai, taip pat atlieka visas dėl Kroatijos prisijungimo reikalingas šių konvencijų ir protokolų pritaikomąsias pataisas. Taryba sprendimą priima remdamasi Komisijos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu.

               Stojimo akto I priede pateikiamas konvencijų ir protokolų, galiojančių teisingumo ir vidaus reikalų srityje, sąrašas.

               Į šį sąrašą įtraukta 1997 m. gruodžio 18 d. Konvencija dėl muitinės administracijų tarpusavio pagalbos ir bendradarbiavimo, parengta vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu
                  2
               .

               Kroatijai prisijungus prie minėtos konvencijos nereikia atlikti jos pritaikomųjų pataisų.

               Todėl Komisijos rekomendacija dėl Tarybos sprendimo siekiama tik nustatyti datą, nuo kurios 1997 m. gruodžio 18 d. konvencija pradės galioti Kroatijai.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Poveikio vertinimas

               Stojimo akte numatyta, kad Kroatija prisijungia prie to akto I priede išvardytų konvencijų ir protokolų, todėl konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis ir atlikti tokio prisijungimo poveikio vertinimo nebūtina.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Nėra.

               5.KITI ASPEKTAI

               •Išsamus konkrečių šio pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Komisija raginama priimti Rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo ir perduoti ją Tarybai ir Europos Parlamentui.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Kroatijos Respublikos prisijungimo prie 1997 m. gruodžio 18 d. Konvencijos dėl muitinės administracijų tarpusavio pagalbos ir bendradarbiavimo, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Kroatijos Respublikos stojimo,

               atsižvelgdama į Kroatijos Respublikos stojimo aktą, ypač į jo 3 straipsnio 4 ir 5 dalis,

               atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę
                  4
               ,

               kadangi:

               (1)Konvencija dėl muitinės administracijų tarpusavio pagalbos ir bendradarbiavimo, parengta vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu (toliau –Konvencija), buvo pasirašyta Briuselyje 1997 m. gruodžio 18 d. Ji įsigalios praėjus 90 dienų nuo tos dienos, kai pranešimą apie konstitucinių Konvencijos priėmimo procedūrų užbaigimą pateiks paskutinė šį formalumą atliekanti valstybė, kuri buvo Europos Sąjungos narė Tarybai priimant aktą, kuriuo parengta ši konvencija;

               (2)pagal Konvencijos 32 straipsnio 4 dalį iki tol, kol įsigalios Konvencija, bet kuri valstybė narė, pateikdama Konvencijos 32 straipsnio 2 dalyje nurodytą pranešimą arba vėliau gali pareikšti, kad, kiek tai susiję su ja, Konvencija taikoma jos santykiams su tokį patį pareiškimą pateikusiomis valstybėmis narėmis;

               (3)Stojimo akto 3 straipsnio 4 dalyje nurodyta, kad Kroatija prisijungia prie tarp valstybių narių sudarytų konvencijų ir protokolų, išvardytų Stojimo akto I priede, kuriame, inter alia, nurodyta 1997 m. gruodžio 18 d. Konvencija dėl muitinės administracijų tarpusavio pagalbos ir bendradarbiavimo. Tos konvencijos ir protokolai Kroatijai įsigalioja Tarybos nustatytą dieną;

               (4)Stojimo akto 3 straipsnio 5 dalyje nurodyta, kad Taryba sprendžia dėl visų pritaikomųjų pataisų, reikalingų Kroatijos Respublikai prisijungus prie Stojimo akto 3 straipsnio 4 dalyje nurodytų konvencijų ir protokolų. Stojimo aktu nereikalaujama, kad būtų atliktos 1997 m. gruodžio 18 d. Konvencijos dėl muitinės administracijų tarpusavio pagalbos ir bendradarbiavimo pritaikomosios pataisos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1997 m. gruodžio 18 d. Konvencija dėl muitinės administracijų tarpusavio pagalbos ir bendradarbiavimo, parengta vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, Kroatijai įsigalioja nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos.

               2 straipsnis

               Konvencijos tekstas kroatų kalba
                  5
                yra autentiškas tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir Konvencijos tekstų redakcijos kitomis kalbomis.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 112, 2012 4 24, p  21.

                     (2)
                  OL C 24, 1998 1 23, p. 2, su naujausiais pakeitimais, padarytais 2007 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimu dėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie Konvencijos, OL L 9, 2008 1 12, p. 21.

                     (3)
                  OL C […], […], p. […].

                     (4)
                  XXXX XX XX nuomonė.

                     (5)
                  Konvencijos tekstas kroatų kalba skelbiamas specialiame Oficialiojo leidinio leidime vėliau.


Avis juridique important

|

52004SC0819

Rekomendacija Tarybos sprendimui dėl perviršinio biudžeto deficito Vengrijoje  /* SEK/2004/0819 galutinis */

Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMUI dėl perviršinio biudžeto deficito Vengrijoje(parengta Komisijos)PAAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2004 m. balandzio 7 d. Komisija isleido savo Pavasario prognozes 2004 m [1]. Pagal sias prognozes, kurios rėmėsi 2004 m. kovo mėn. Vengrijos pateiktais duomenimis, bendrasis valstybės biudzeto deficitas Vengrijoje nukrito nuo 9,3% BVP 2002 m. iki 5.9% BVP 2003 m. (didzia dalimi dėl vieno is veiksnių, sąlygojusių 2002 m. biudzeto deficito padidėjimą 3% BVP, pasalinimo), bet vis dar virsija 3% BVP Sutarties pamatinę vertę.[1]  Komisijos Pavasario prognozes 2004 m. galite rasti svetain˙je: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdfRemdamasi prima facie įrodymais, 2004 m. geguzės 12 d. Komisija Vengrijai pradėjo taikyti pervirsinio deficito tvarką ir parengė Sutarties [2] 104 straipsnio 3 dalyje nurodytą pranesimą. 2004 m. geguzės 14 d. Komisija is Vengrijos gavo konvergencijos programą, kuri patvirtino, kad 2003 m. deficitas sudarė 5.9% BVP.[2]  Pilną pranesimo tekstą galite rasti sioje svetainėje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Pervirsinio deficito tvarkos taikymas (PDT) reglamentuojamas Sutarties 104 straipsnyje ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 ,dėl pervirsinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiskinimo", kuris yra įtrauktas į Stabilumo ir plėtros aktą [3]. Valstybėms, kurios 2004 m. geguzės 1 d. prisijungė prie ES, taikomos islygos; jos taip pat turi vengti biudzeto deficito virsijimo, bet joms negali būti taikomos 104 straipsnio 9 ir 11 dalių sankcijos.[3]  OL L 209, 1997 08 02Pagal Sutarties 104 straipsnio 3 dalį Komisijos pranesime buvo nuspręsta, kad 2003 m. didesnis negu 3% BVP Vengrijos biudzeto deficitas virsijo pamatinę vertę ne dėl kokio nors neįprasto reiskinio ne Vengrijos vyriausybės valioje, jis taip pat nebuvo smarkaus ekonominio nuosmukio padarinys pagal Stabilumo ir plėtros pakto nuostatas, nes 2003 m. realus BVP augimas siekė 2.9%. Pranesime teigiama, kad 2004 m. bendrasis valstybės biudzeto deficitas ir toliau kils ir virsys 3% BVP ribą. 2004 m. Komisijos Pavasario Prognozėje tikimasi, kad 2004 m. bendrasis valstybės biudzeto deficitas sieks 4,9% BVP, o tai nedaug virsija Vengrijos valdzios institucijų pateiktos konvergencijos programos prognozes - 4.6% BVP. Remiantis Komisijos 2004 m. Pavasario prognozėmis, pranesime taip pat teigiama, kad valstybės skolų ir BVP santykis, kuris 2003 m. siekė 59% BVP, 2004 m. nevirsys 60% Sutartyje numatytos pamatinės vertės ir isliks mazdaug 59%, kaip konvergencijos programoje prognozuoja ir Vengrijos valdzios institucijos.Sutarties 104 straipsnio 4 dalyje teigiama, kad ,114 straipsnyje nurodytas Komitetas (t.y. Ekonomikos ir finansų komitetas) remdamasi Komisijos pranesimu turi suformuluoti nuomonę." Komitetas savo nuomonę isleido 2004 m. geguzės 24 d. remdamasis Komisijos įvertinimu jos pranesime. Komitetas nusprendė, kad biudzeto būklė Vengrijoje rodė deficito pervirsį pagal pirmuosius du kriterijus, nurodytus 104 straipsnio 2 dalyje ir skirtus tokių deficitų nustatymui. Kitų aplinkybių, o ypač vidutinės trukmės biudzeto būklės ir valstybės investicijų santykio, isnagrinėjimas nepakeitė kriterijais paremto įvertinimo. Komitetas taip pat mano, kad 2004 m. bendrasis valstybės biudzeto deficitas ir toliau virsys Sutarties pamatinę vertę ir, kad 2004 m. bendroji valstybės skola nesieks 60% BVP.Isnagrinėjusi visas svarbias aplinkybes, kurios pateikiamos jos pranesime, ir atsizvelgdama Komiteto nuomonę, Komisija laikosi nuomonės, kad Vengrijoje biudzeto deficitas yra virsijamas. Pagal Sutarties 104 straipsnio 5 dalį si, 2004 m. geguzės 12 d. priimta, Komisijos nuomonė yra skirta Tarybai. Komisija rekomenduoja, kad Taryba priimtų sprendimą pagal 104 straipsnio 6 dalies nuostatas ir teikia rekomendaciją, padėsiančią priimti sį sprendimą. Be to, Komisija pateikia Tarybai rekomendaciją, o Taryba turi pateikti rekomendaciją Vengrijai siekiant uzkirsti kelią biudzeto deficito virsijimui pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį.Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMUI dėl pervirsinio biudzeto deficito VengrijojeEUROPOS SĄJUNGOS TARYBAatsizvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, o ypač į jos 104 straipsnio 6 dalį,atsizvelgdama į Komisijos rekomendaciją,atsizvelgdama į Vengrijos pastabas,Kadangi:(1) pagal Sutarties 104 straipsnį valstybės narės turi vengti pervirsinio valstybės biudzeto deficito; si nuostata su islygomis taip pat taikoma ir visoms valstybėms narėms, įstojusioms į ES 2004 m. geguzės 1 d.;(2) Stabilumo ir plėtros pakto tikslas - tinkami valstybės finansai, kurie padeda islaikyti kainų stabilumą ir tvirtą tvarią plėtrą, dėl kurios sukuriama naujų darbo vietų;(3) pagal 104 straipsnį pervirsinio deficito tvarka apima sprendimą dėl deficito virsijimo, o prie Sutarties pridedamame Protokole dėl pervirsinio deficito tvarkos nurodomos tolimesnės pervirsinio deficito tvarkos įgyvendinimo nuostatos. Tarybos reglamente (EB) Nr. 3605/93, [4] pakeistame Tarybos reglamentu (EB) Nr. 475/2000 [5] ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 351/2002 [6], nurodomos issamios anksčiau minėto Protokolo taikymo taisyklės ir pagrindinės sąvokos;[4]  OL L 332, 1993 12 31, p.7.[5]  OL L 058, 2000 03 03, p. 1.[6]  OL L 055, 2002 02 26, p. 23.(4) remiantis Sutarties 104 straipsnio 5 dalimi Komisija turi Tarybai pateikti savo nuomonę, jeigu Komisija mano, kad valstybėje narėje yra ar gali būti virsijamas biudzeto deficitas. Isnagrinėjusi visas svarbias aplinkybes, kurios pateikiamos jos pranesime pagal 104 straipsnio 3 dalį, ir atsizvelgdama Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę pagal 104 straipsnio 4 dalį, Komisija savo 2004 m. birzelio 24 d. nuomonėje nusprendė, kad Vengrijoje virsijamas biudzeto deficitas;(5) Sutarties 104 straipsnio 6 dalyje nurodoma, kad pries priimant sprendimą dėl biudzeto būklės įvertinimo ir pervirsinio biudzeto deficito nustatymo Taryba turėtų apsvarstyti valstybės narės norimas pareiksti pastabas;(6) įvertinus biudzeto būklę, padarytos sios isvados. 2003 m. bendrasis valstybės biudzeto deficitas Vengrijoje siekė 5,9%BVP ir virsija Sutartyje 3% BVP nustatytą pamatinę vertę. Bendrojo valstybės biudzeto deficito pervirsis neatsirado dėl kokio nors neįprasto reiskinio ne Vengrijos vyriausybės valioje, jis taip pat nebuvo smarkaus ekonominio nuosmukio padarinys pagal Stabilumo ir plėtros pakto nuostatas. Tikėtina, kad 2004 m. bendrasis valstybės biudzeto deficitas isliks didesnis negu 3% BVP. 2004 m. Komisijos Pavasario prognozėje teigiama, kad 2004 m. deficitas pasieks 4,9% BVP, o pagal Vengrijos konvergencijos programą tikimasi tik 4,6% BVP deficito. Skolų santykis, kuris 2003 m. buvo 59%, 2004 m. greičiausiai nesieks 60% BVP Sutarties pamatinės vertės.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisĮvertinus visas aplinkybes, galima daryti isvadą, kad Vengrijoje virsijamas biudzeto deficitas,2 straipsnisSprendimas skirtas Vengrijos Respublikai.Priimta Briuselyje, [2004 m. liepos 5 d.]Skirta Tarybai


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 07 07
            COM(2016) 293 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma, kad Portugalija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją
            {SWD(2016) 240 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma, kad Portugalija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 8 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)pagal Sutarties 126 straipsnį valstybės narės vengia perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (2)Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. Stabilumo ir augimo pakto dalis – 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo
                  1
               , kuris priimtas siekiant skatinti kuo greičiau panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą;

               (3)2009 m. gruodžio 2 d. pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, nusprendė, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis deficitas, ir pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97
                  2
                3 straipsnį pateikė rekomendaciją dėl perviršinio deficito panaikinimo ne vėliau kaip 2013 m. Portugalijos valdžios institucijoms paprašius Europos Sąjungos, valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ir Tarptautinio valiutos fondo (TVF) finansinės pagalbos, Taryba suteikė Sąjungos finansinę pagalbą Portugalijai
                  3
               . Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau – susitarimo memorandumas) Komisija ir Portugalijos valdžios institucijos pasirašė 2011 m. gegužės 17 d. Vėliau Taryba paskelbė dvi naujas Portugalijai skirtas rekomendacijas pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį (2012 m. spalio 9 d. ir 2013 m. birželio 21 d.), kuriomis pratęsė perviršinio deficito panaikinimo terminą atitinkamai iki 2014 ir 2015 m. Abejose rekomendacijose Taryba laikėsi nuomonės, kad Portugalija ėmėsi veiksmingų priemonių, tačiau įvyko netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turėjusių didelį neigiamą poveikį viešiesiems finansams;

               (4)siekiant iki 2015 m. patikimai ir tvariai sumažinti nominalų valdžios sektoriaus deficitą, kad jis nesiektų 3 % BVP pamatinės vertės, Portugalijai konkrečiai rekomenduota: a) sumažinti nominalų deficitą iki 5,5 % BVP 2013 m., 4,0 % BVP 2014 m. ir 2,5 % BVP 2015 m., tai atitinka 0,6 % BVP struktūrinio balanso pagerėjimą 2013 m., 1,4 % BVP – 2014 m. ir 0,5 % BVP – 2015 m., remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. gegužės mėn. atnaujinta Portugalijos ekonomine perspektyva; b) įgyvendinti priemones, siekiančias 3,5 % BVP, kad 2013 m. deficitas neviršytų 5,5 % BVP, įskaitant 2013 m. biudžeto įstatyme nustatytas priemones ir į papildomą biudžetą įtrauktas papildomas priemones, t. y. darbo užmokesčio sumažinimą, veiksmingesnį viešojo administravimo veikimą, mažesnį valdžios sektoriaus vartojimą ir geresnį Sąjungos lėšų panaudojimą; c) remiantis viešųjų išlaidų peržiūra priimti nuolatines bent 2,0 % BVP vertės konsolidavimo priemones, kad 2014 m. būtų pasiektas 4,0 % BVP nominalus deficitas, ir siekti racionalizuoti ir modernizuoti viešąjį administravimą, sumažinant nereikalingų funkcijų ir subjektų skaičių visame viešajame sektoriuje, pagerinant pensijų sistemos tvarumą ir užtikrinant numatytų išlaidų taupymą atskirose šakinėse ministerijose; d) priimti būtinas nuolatines konsolidavimo priemones, kad būtų pasiektas 2015 m. 2,5 % BVP deficito tikslas. Be to, Portugalijai rekomenduota išlaikyti reformų tempą viešųjų finansų valdymo srityje, iki 2013 m. pabaigos peržiūrint Biudžeto sistemos įstatymą, kad būtų labiau sustiprintos biudžeto procedūros ir biudžeto valdymo, atskaitomybės, skaidrumo ir supaprastinimo principai, ir toliau stengtis riboti neapibrėžtuosius įsipareigojimus, kylančius dėl valstybės įmonių ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerysčių;

               (5)Komisijos tarnybų 2013 m. gegužės mėn. atnaujintoje Portugalijos ekonominėje perspektyvoje, kuria grindžiama 2013 m. birželio 21 d. Portugalijai skirta Tarybos rekomendacija, prognozuota, kad Portugalijos ekonomika 2013 m. susitrauks 2,3 %, o paskesnius dvejus metus atitinkamai augs 0,6 % ir 1,5 %. Prognozuota, kad nominaliojo BVP augimas bus –0,6 % 2013 m. ir 1,8 % 2014 m., o kitais metais – 2,7 %;

               (6)2013 m. birželio 21 d. rekomendacijoje Taryba nustatė 2013 m. spalio 1 d. terminą, iki kurio reikia imtis veiksmingų priemonių pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalies nuostatas. Pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 10 straipsnio 2 dalies a punktą Portugalijai netaikyta pareiga pateikti atskirą ataskaitą pagal perviršinio deficito procedūrą ir ji pateikė ataskaitą pagal savo makroekonominio koregavimo programą;

               (7)paskesniuose vertinimuose pabrėžta 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacijos laikymuisi gresianti rizika. Remdamasi savo atliktu 2015 m. stabilumo programos įvertinimu (pirmuoju po to, kai buvo baigta ekonominio koregavimo programa), 2015 m. liepos mėn. Taryba padarė išvadą, kad esama rizikos, kad Portugalija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Panaši išvada, kad esama rizikos, kad Portugalija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto taisyklių, pateikta Komisijos nuomonėje dėl 2015 m. Portugalijos biudžeto plano projekto. Visų pirma, Komisija atkreipė dėmesį į riziką, kad perviršinis deficitas nebus ištaisytas laiku (iki 2015 m.). Be to, Komisija taip pat atkreipė dėmesį į, palyginti su rekomendacija, nepakankamas struktūrines pastangas, nurodydama papildomų struktūrinio konsolidavimo priemonių poreikį 2015 m. siekiant patikimai ir tvariai panaikinti perviršinį deficitą;

               (8)iš naujo įvertinus priemones, kurių, atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją, Portugalija ėmėsi perviršiniam deficitui iki 2015 m. panaikinti, daromos šios išvados:

               –pranešus apie 2015 m. valdžios sektoriaus deficitą ir Komisijai (Eurostatui) šį pranešimą patvirtinus, 2015 m. deficitas siekė 4,4 % BVP ir viršijo Sutartyje nustatytą 3,0 % BVP pamatinę vertę. Atotrūkį nuo pamatinės vertės daugiausia lėmė finansinio sektoriaus paramos priemonė, susijusi su „Banif“ pertvarkymu 2015 m. pabaigoje, turėjusiu 1,4 % BVP dydžio neigiamą poveikį valdžios sektoriaus deficitui. vertinant tą aspektą kartu su vienkartinių pajamų atvejais, deficitas atėmus vienkartines priemones vis tiek būtų viršijęs Sutartyje nustatytą pamatinę vertę;

               –bendro struktūrinio balanso pagerėjimo 2013–2015 m. laikotarpiu įvertis yra 1,1 % BVP, t. y. gerokai mažesnis už Tarybos rekomenduotą dydį – 2,5 % BVP. Atlikus koregavimą dėl patikslinto potencialaus gamybos apimties augimo poveikio ir pajamų padidėjimo arba sumažėjimo palyginti su pagrindiniu scenarijumi, kuriuo grindžiama rekomendacija, bendras pagerėjimas gerokai sumažėja iki –0,1 % BVP;

               –iki 2014 m. birželio mėn. įgyvendintų priemonių suma atitiko pagal makroekonominio koregavimo programą numatytus tikslus. Vėliau, nuolatinių konsolidavimo priemonių, kuriomis pagrįsti 2014 m. biudžeto tikslai, suma laikui bėgant buvo gerokai sumažinta nuo rengiant 2014 m. biudžetą planuotų 2,3 % BVP iki maždaug 1,5 % BVP projekcijos, kuria pagrįstas 2015 m. biudžetas. Taigi akivaizdu, kad įvykdytų priemonių suma gerokai atsilieka nuo rekomendacijos 2014 m. imtis ne mažiau kaip 2,0 % BVP vertės papildomų priemonių. Nuolatinių fiskalinio konsolidavimo priemonių suma 2015 m. buvo dar labiau sumažinta iki maždaug 0,6 % BVP 2015 m. biudžete ir nustatytas nominalus tikslas – 2,7 % BVP. Taigi numatytos struktūrinės konsolidavimo priemonės buvo nepakankamos, kad būtų pasiektas rekomenduotas 2015 m. deficito tikslas – 2,5 % BVP. 2015 m. galutinis deficitas patvirtino, kad numatytos priemonės buvo nepakankamos;

               –apskritai, nuo 2014 m. birželio mėn. nominalaus deficito pagerėjimą lėmė ekonomikos atsigavimas ir sumažėjusios palūkanų išlaidos esant žemoms palūkanų normoms. Nenumatytos pajamos nebuvo panaudotos spartesniam deficito mažinimui, o struktūrinių konsolidavimo priemonių mastas buvo nepakankamas tikslams pasiekti;

               –nuo 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacijos valdžios sektoriaus bendroji skola iš esmės stabilizavosi ir, remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, pasiekė 129,2 % BVP 2013 m. pabaigoje, 130,2 % BVP 2014 m. ir 129,0 % BVP 2015 m.;

               –nors ir skirtingu tempu, daugelyje sričių fiskalinės struktūrinės reformos vis tik pasistūmėjo į priekį. Buvo peržiūrėtas ir sugriežtintas Biudžeto sistemos įstatymas, tačiau nustatyta, kad visiškai jis įsigalios tik 2018 m. rugsėjo mėn. Dėta daug pastangų kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu ir reformuoti mokesčių administravimą. Pastaraisiais metais pagerintas ilgalaikis pensijų sistemos tvarumas, tačiau trumpojo ir vidutinės trukmės laikotarpio problemos tebėra neišspręstos. Sveikatos priežiūros reforma, kuria siekiama užtikrinti Nacionalinės sveikatos tarnybos tvarumą, vykdoma tinkamu tempu. Pastaraisiais metais buvo įgyvendinamos viešojo administravimo reformos, kuriomis siekiama pagerinti fiskalinį valdymą regionų ir vietos lygmenimis, taip pat ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių ir valstybės įmonių reformos, ypač tuo metu, kai buvo vykdoma ekonominio koregavimo programa;

               (9)galima daryti išvadą, kad Portugalija nepakankamai atsižvelgė į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją. Portugalija nepanaikino savo perviršinio deficito iki 2015 m. Fiskalinių priemonių imtasi daug mažiau nei rekomendavo Taryba,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Portugalija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

                     (2)
                  Visi dokumentai, susiję su perviršinio deficito procedūra Portugalijoje, pateikti adresu

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

                     (3)
                  2011 m. gegužės 30 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai, OL L 159, 2011 6 17, p. 88.