               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 603 final

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl Bulgarijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Bulgarijos konvergencijos programos
            {SWD(2022) 603 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl Bulgarijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Bulgarijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241
                  2
               , kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Priemonė prisideda prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kartu didindama valstybių narių ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Ji taip pat padeda stiprinti tvarią viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. 2022 m. [birželio 30 d.], laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

               (2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Bulgarija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą
                  3
               . Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

               (3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pavyzdžiui, aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva
                  4
               , pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą. Siekiant skubiai patenkinti iš Ukrainos bėgančių asmenų priėmimo ir integracijos poreikius, pagal sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje iniciatyvą (CARE) ir pasinaudojant papildomu išankstiniu finansavimu pagal Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU), Bulgarijai suteikiama išskirtinė parama;

               (4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pateiktas per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus, arba didelę jų dalį. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

               (5)nuo 2020 m. kovo mėn. taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga
                  5
                2021 m. kovo 3 d. komunikate
                  6
                Komisija išreiškė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą pratęsti 2023 m. būtų pagrįsta dėl didesnio neapibrėžtumo ir didelės neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikos karo Europoje aplinkybėmis, dėl precedento neturinčių energijos kainų šuolių ir tolesnių tiekimo grandinės sutrikimų;

               (6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. konvergencijos programos pateikto požiūrio, šiuo metu fiskalinę kryptį geriausia vertinti kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės negrąžintina parama (dotacijomis) ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytį, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu
                  7
               . Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų
                  8
                pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

               (7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė plataus pobūdžio 2023 m. fiskalinės politikos gairių, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą
                  9
               . Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pabrėžė, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas. Tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija pranešė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija paragino valstybes nares atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius, o prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

               (8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. pateiktas fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į tai, fiskalinis atsakas turi apimti didesnes viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą bei pažeidžiamiausių namų ūkių perkamosios galios išlaikymą, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų kilimo poveikį ir taikant tikslines laikinas priemones padėti apriboti antrinio poveikio sukeliamą infliacinį spaudimą. Kad būtų galima prisitaikyti prie sparčiai kintančių aplinkybių, fiskalinė politika turi būti lanksti ir diferencijuojama pagal šalis, atsižvelgiant į jų fiskalinę ir ekonominę padėtį, be kita ko, susijusią su krizės poveikiu ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautu;

               (9)2021 m. spalio 15 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Bulgarija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2022 m. gegužės 4 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo
                  10
               . Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Bulgarija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

               (10)laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnyje nustatyto termino, Bulgarija savo 2022 m. nacionalinę reformų programą ir 2022 m. konvergencijos programą pateikė tą pačią dieną – 2022 m. balandžio 29 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu;

               (11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Bulgarijos ataskaitą
                  11
               . Joje įvertinta pažanga, Bulgarijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Bulgarija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta pažanga, Bulgarijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

               (12)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptarta Bulgarijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Pagal 2022 m. kovo 2 d. komunikatą Komisija nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų 2022 m. pavasarį. Ar reikia siūlyti pradėti perviršinio deficito procedūras, ji iš naujo vertins 2022 m. rudenį;

               (13)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Bulgarijai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir būsimas atsigavimas. Be to, ji rekomendavo Bulgarijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Bulgarijos bendras valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 4,0 % BVP 2020 m. iki 4,1 % 2021 m. Bulgarijos fiskalinės politikos atsakas padėjo ekonomikai atsigauti 2021 m., o laikinos skubios paramos priemonių apimtis padidėjo nuo 2,9 % BVP 2020 m. iki 4,3 % 2021 m. Priemonės, kurių Bulgarija ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. 2020 ir 2021 m. Vyriausybės priimtos diskrecinės biudžeto priemonės buvo daugiausia laikinos arba suderintos su kompensacinėmis priemonėmis.  Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, valdžios sektoriaus skola 2021 m. buvo 25,1 % BVP;

               (14)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2022 m. yra palankus, o vėliau – realistiškas. Vyriausybė numato, kad 2022 m. realusis BVP išaugs 2,6 %, o 2023 m. – 2,8 %. Palyginti su konvergencijos programa, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje daugiausia dėl skirtingų užimtumo ir investicijų augimo projekcijų numatoma, kad 2022 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis (2,1 %), o 2023 m. – didesnis (3,1 %). 2022 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja, kad 2022 m. nominalusis deficitas padidės iki 5,3 % BVP, o 2023 m. nukris iki 2,9 %. Deficito padidėjimas 2022 m., kurį sušvelnino laipsniškas COVID neatidėliotinų priemonių panaikinimas, daugiausia rodo staigų tarpinio vartojimo, paramos verslui ir energetikos priemonių augimą, taip pat pensijų sistemos pakeitimus. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis padidės iki 25,5 % 2022 m. ir iki 27,7 % 2023 m. Remiantis politikos priemonėmis, žinotomis iki galutinio prognozės duomenų pateikimo termino, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus atitinkamai 3,7 % BVP ir 2,4 % BVP. Jis yra gerokai mažesnis nei 2022 m. konvergencijos programoje prognozuojamas 2022 m. deficitas daugiausia dėl skirtingų makroekonominių projekcijų, mažesnio tarpinio vartojimo augimo ir didesnių gamybos ir importo mokesčių 2022 m. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus bendrosios skolos ir BVP santykis bus mažesnis – 25,3 % 2022 m. ir 25,6 % 2023 m. Skirtumą lemia mažesnis deficitas abejais metais ir didesnis prognozuojamas ekonomikos augimas 2023 m.

               Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 1,8 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Bulgarijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (15)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, todėl numatoma, kad laikinos skubios paramos jų apimtis sumažės nuo 4,3 % BVP 2021 m. iki 1,8 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitą veikia priemonės, priimtos siekiant panaikinti energijos kainų padidėjimo ekonominį ir socialinį poveikį: Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. šios priemonės sudarys 0,9 % BVP, o 2023 m. – 0,0 % BVP
                  12
               . Šias priemones daugiausia sudaro viešosioms paslaugoms ir buitiniams dujų vartotojams skirtos paramos programos. Paskelbta, kad šios priemonės iš esmės yra laikinos. Tačiau jei ir 2023 m. energijos kainos išliks didelės, kai kurios iš šių priemonių galėtų būti toliau taikomos. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma namų ūkiams taikomų energijos kainų moratoriumas, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitą taip pat veikia išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims, kurios pagal Komisijos 2022 m. pavasario prognozę 2022 m. sudarys 0,1 % BVP, o 2023 m. – 0,2 % BVP
                  13
               ;

               (16)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Bulgarijai
                  14
                2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Taryba taip pat rekomendavo Bulgarijai kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą. Be to, ji rekomendavo Bulgarijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą, o taip pat didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

               (17)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir informacija, įtraukta į 2022 m. Bulgarijos konvergencijos programą, numatoma, kad fiskalinės politikos kryptis (−3,4 % BVP) bus remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba
                  15
               . Kaip rekomendavo Taryba, Bulgarija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 1,1 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,1 procentinio punkto BVP
                  16
               . Todėl Bulgarija planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,4 procentinio punkto. Šis didelis skatinamasis poveikis apima papildomą priemonių, skirtų energijos kainų padidėjimo ekonominiam ir socialiniam poveikiui mažinti, poveikį (0,2 procentinio punkto BVP), taip pat išlaidas, susijusias su laikinosios apsaugos suteikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims (0,1 procentinio punkto BVP), be to, numatoma, kad prie grynųjų einamųjų išlaidų augimo taip pat prisidės pensijų sistemos pakeitimai (0,6 %) ir darbo užmokesčio didinimas (0,3 % BVP). Taigi, remiantis dabartiniais Komisijos skaičiavimais, Bulgarija nepakankamai kontroliuoja nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą 2022 m.;

               (18)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje darant prielaidą, kad politika nesikeis, numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus −1,3 % BVP
                  17
               . Numatoma, kad 2023 m. Bulgarija toliau naudos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijas papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų padidėti 0,7 procentinio punkto BVP. Prognozuojama, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos 2023 m. turės 0,2 procentinio punkto skatinamąjį poveikį
                  18
               . Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,5 procentinio punkto. Tai apima laipsniško priemonių, kuriomis siekiama spręsti padidėjusių energijos kainų problemą, panaikinimo poveikį (0,9 % BVP), o didesni socialiniai pervedimai ir darbo užmokesčio didinimas, kaip prognozuojama, prisidės prie grynųjų einamųjų išlaidų augimo;

               (19)2022 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas laipsniškai mažės iki 2,8 % BVP 2024 m. ir 2,4 % iki 2025 m. Planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį išliks mažesnis už 3 % BVP. Pagal šias projekcijas daroma prielaida, kad dėl su EGADP susijusių didesnių namų ūkių pajamų ir didesnių kapitalo pervedimų nulemtų tiesioginių mokesčių ir socialinių įmokų padidės pajamos. Programoje numatoma, kad iki 2025 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis padidės: 2024 m. jis augs iki 29,1 %, o 2025 m. – iki 30,4 %. Remiantis Komisijos analize, vidutiniu laikotarpiu skolos tvarumo rizika atrodo vidutinė;

               (20)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Bulgarijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Visų pirma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane atsižvelgiama į šaliai skirtas rekomendacijas socialinėje srityje, numatant priemones socialinei įtraukčiai didinti, kurios, kaip tikimasi, pagerins minimalių pajamų sistemos adekvatumą ir aprėptį, ir priemones, kuriomis siekiama toliau integruoti užimtumo ir socialines paslaugas. Kitos priemonės, kuriomis atsižvelgiama į šaliai skirtas rekomendacijas, yra orientuotos į  įgūdžių, visų pirma skaitmeninių, įgijimą, švietimo ir mokymosi visą gyvenimą sistemų atitikties darbo rinkos poreikiams didinimą ir sveikatos priežiūros paslaugų pasiūlos didinimą visoje Bulgarijoje. Šios priemonės gali padėti iki 2030 m. pasiekti Europos socialinių teisių ramsčio ir jo veiksmų plano tikslus ir daryti tolesnę pažangą. Be to, į šaliai skirtas rekomendacijas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane atsižvelgiama mažinant energetikos sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, didinant bendrą energijos vartojimo efektyvumą ir įgyvendinant tvaraus transporto ir skaitmeninės infrastruktūros bei paslaugų priemones. Be to, plane numatytos plataus užmojo priemonės, kuriomis siekiama didinti viešojo administravimo ir teisingumo sistemos veiksmingumą, vykdyti korupcijos prevencijos, nustatymo ir šalinimo veiksmus, gerinti verslo aplinką, skatinti investicijas ir gerinti mokslinių tyrimų bei inovacijų sistemą. Šios priemonės taip pat padės Bulgarijai įgyvendinti likusius įsipareigojimus pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą ir tikslus pagal teisinės valstybės mechanizmą;

               (21)numatoma, kad Bulgarijai įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą bus daroma tolesnė žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažanga. Priemonėms, kuriomis remiamas Bulgarijos klimato srities tikslų įgyvendinimas, skirta 58,9 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 25,8 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas pagal atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes padės Bulgarijai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių ir sustiprins jos atsparumą. Be to, tolesnės pastangos visapusiškai panaudoti valstybines užimtumo tarnybas ir teikti integruotą užimtumo ir socialinę paramą padės sušvelninti numatomų demografinių pokyčių poveikį ir remti teisingą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat ir kitas plane nenumatytas ekonominės ir užimtumo politikos kryptis, yra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas, kad už visą politikos darbotvarkę būtų užtikrinta plataus mąsto atsakomybė;

               (22)Bulgarija pateikė partnerystės sutartį 2022 m. gegužės 11 d., bet kitų sanglaudos politikos programavimo dokumentų
                  19
                dar nepateikė. Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Bulgarija programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

               (23)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

               (24)Bulgarijos ekonomika yra daugiausia anglies dioksido išskirianti ekonomika ES, o taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas yra daugiau nei keturis kartus didesnis už ES vidurkį. Dabartinė iškastinio kuro dalis Bulgarijos energijos rūšių derinyje sudaro 61,5 %, branduolinė energija – 24 %, o atsinaujinančiųjų išteklių energija – 14,5 % (ši dalis yra mažesnė nei ES atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies vidurkis, 19 %). Šalis labai priklauso nuo Rusijos gamtinių dujų.  2020 m. iš Rusijos importuota 75 % gamtinių dujų, t. y. daugiau nei ES vidurkis (43,2 %). Tačiau jų dalis energijos rūšių derinyje buvo tik 13,9 %, t. y. mažesnė už ES vidurkį (24,4 %). Didžiausia dujų vartotoja tebėra pramonė (40 %), įskaitant naudojimą ne energetikos reikmėms, o elektros energijos sektoriaus suvartojama dalis sumažėjo nuo 30 % 2010 m. iki 25 % 2019 m. Centralizuotas šilumos tiekimas priklauso nuo gamtinių dujų, o to beveik neįmanoma pagerinti, nes centralizuoto šilumos tiekimo sistemų negalima pakeisti alternatyviais šaltiniais. Nors ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane svarstomas geoterminės energijos potencialas šildymui, reikėtų numatyti papildomų investicijų didelių šilumos siurblių įrengimui remti. Anglimis kūrenamoms elektrinėms elektros energijos gamybai visiškai pakanka šalyje kasamų rusvųjų anglių, o pramoninėms reikmėms iš Rusijos Bulgarija importuoja ribotą anglių kiekį (0,56 mln. tonų, t. y. 85 % viso importuojamo anglių kiekio). Kita vertus, Bulgarija yra priklausoma nuo Rusijos žalios naftos (63 % žalios naftos gaunama iš Rusijos
                  20
               , t. y. gerokai daugiau nei ES vidurkis, 26 %), o perdirbtų naftos produktų iš Rusijos importuojama 22 %, t. y. mažiau nei ES vidurkis (35 %). Apskritai naftos dalis energijos rūšių derinyje 2020 m. buvo 23,9 %, t. y. mažesnė už ES vidurkį (32,7 %). Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta priimti perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui veiksmų gaires. Jos apima laipsniško anglių ir (arba) lignito naudojimo nutraukimo ne vėliau kaip iki 2038 m. veiksmus, jose numatytos didelės investicijos ir reformos, kuriomis būtų paspartintas atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas, tačiau norint pasiekti su klimato kaita ir energetikos pertvarka susijusius tikslus reikės daugiau pastangų. Kalbant apie atsinaujinančiuosius energijos išteklius, Bulgarija įsipareigojo sukurti naujus bent 3 500 MW atsinaujinančiųjų energijos išteklių (vėjo ir saulės energijos) pajėgumus ir sudaryti technines sąlygas iki 2026 m. į elektros energijos sistemą integruoti dar 4 500 MW. Be to, į planą įtraukta reforma, kuria siekiama pašalinti pagrindines žaliojo vandenilio technologijų ir vertės grandinių plėtros kliūtis, taip pat investicijos, kuriomis remiamas bandomųjų tokio vandenilio ir tvarių biodujų gamybos projektų plėtojimas. Taip pat numatytos priemonės, kuriomis siekiama padėti namų ūkiams įrengti saulės energijos vandens šildymo ir saulės fotovoltines sistemas. Plane taip pat bus apibrėžtas energijos nepriteklius. Reikia pabrėžti, kad siekiant, kad Bulgarija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus;

               (25)Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane taip pat numatyta daugiau kaip 1 mlrd. EUR investicijų į energijos vartojimo efektyvumo priemones, skirtas viešųjų ir privačiųjų pastatų ūkiui. Šios investicijos remiamos reformomis, kuriomis šalinamos kliūtys investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą ir mažinama su renovacijos procesu susijusi administracinė našta. Vis dėlto Bulgarija turėtų siekti toliau mažinti energijos suvartojimą ir priklausomybę nuo iškastinio kuro, kad pasiektų savo tikslus pagal ilgalaikę pastatų ūkio renovacijos strategiją. Šią priemonę galėtų remti nacionalinis priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo fondas, kuris bus įsteigtas 2023 m. Tuo pat metu Bulgarija turi užtikrinti pakankamo pajėgumo energetikos tinklų jungtis, įskaitant jungtis su kaimyninėmis šalimis. Užbaigusi dabartines investicijas, Bulgarija pasinaudotų bendrosios rinkos privalumais, užsitikrintų tiekimo saugumą ir paspartintų dujų maršrutų įvairinimą. Naują su dujomis susijusią infrastruktūrą rekomenduotina, kai įmanoma, parengti ateities iššūkiams siekiant užtikrinti ilgalaikį jos tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro;

               (26)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo kai kuriuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socialinį ir ekonominį poveikį labiausiai paveiktiems regionams, vykdydama sanglaudos politiką Bulgarija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, kad pagerintų užimtumo galimybes ir sustiprintų socialinę sanglaudą, Bulgarija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

               (27)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė
                  21
                atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (28)2020 m. liepos 10 d., rengiantis įsivesti eurą, Bulgarijos levas buvo įtrauktas į Europos valiutų kurso mechanizmą II (VKM II). Kad išsaugotų ekonominį ir finansinį stabilumą ir užtikrintų aukštą tvarios ekonominės konvergencijos laipsnį, Bulgarijos valdžios institucijos įsipareigojo įgyvendinti konkrečias politikos priemones, kuriomis siekiama užtikrinti ne bankų finansų sektoriaus tvarumą ir stiprinti valstybės valdomų įmonių valdymą, taip pat nemokumo ir kovos su pinigų plovimu sistemas.  Pažanga, Bulgarijos padaryta vykdant eurui įsivesti būtinus reikalavimus, bus įvertinta Europos Komisijos ir Europos Centrinio Banko pateiktose 2022 m. konvergencijos ataskaitose,

               REKOMENDUOJA Bulgarijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

               1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę.

               2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2022 m. gegužės 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Pateikti 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentus, kad būtų galima baigti derybas su Komisija ir paskui pradėti juos įgyvendinti.

               3.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir iškastinio kuro importo spartinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrą ir įvairinti dujų tiekimo šaltinius bei maršrutus didinant jungčių su kaimyninėmis šalimis skaičių. Dėti daugiau pastangų siekiant mažinti energijos poreikį: didinti pramonės bei privačių ir viešųjų pastatų ūkio energijos vartojimo efektyvumą. Skatinti naujus tvarius centralizuoto šilumos tiekimo sprendimus.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas / Pirmininkė

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

                     (3)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo, OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (4)

                        2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga, OL L 71, 2022 3 4, p. 1.

                     (5)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo,
                     Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Šioje rekomendacijoje pateikti fiskalinės politikos krypties ir jos sudedamųjų dalių įverčiai yra Komisijos įverčiai, pagrįsti prielaidomis, kuriomis grindžiama Komisijos 2022 m. pavasario prognozė. Komisijos vidutinio laikotarpio potencialaus augimo įverčiai neapima teigiamo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų ekonomikos augimą, poveikio.

                     (8)

                        Nefinansuojamų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „2023 m. fiskalinės politikos gairės“, Briuselis, 2022 3 2, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        2022 m. gegužės 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (ST 8091/2022+ ADD1).

                     (11)

                        COM(2022) 603, SWD(2022)603.

                     (12)

                        Šie skaičiai rodo tų priemonių, kurių imamasi nuo 2021 m. rudens, poveikį metiniam biudžetui, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat, jei reikia, kapitalo išlaidų priemones.

                     (13)

                        Daroma prielaida, kad bendras iš Ukrainos į ES perkeltų asmenų skaičius iki 2022 m. pabaigos palaipsniui pasieks 6 mln., o jų geografinis pasiskirstymas apskaičiuojamas remiantis esamos diasporos dydžiu, santykiniu priimančiosios valstybės narės gyventojų skaičiumi ir faktiniu iš Ukrainos perkeltų asmenų pasiskirstymu visoje ES 2022 m. kovo mėn. Biudžeto išlaidų vienam asmeniui įverčiai grindžiami Komisijos Jungtinio tyrimų centro parengtu mikromodeliavimo modeliu „Euromod“ ir apskaičiuoti atsižvelgiant į piniginius pervedimus, į kuriuos asmenys gali turėti teisę, ir išmokas natūra, pavyzdžiui, švietimo ir sveikatos priežiūros srityse.

                     (14)

                        2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Bulgarijos konvergencijos programos, OL C 304, 2021 7 29, p. 6.

                     (15)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (16)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

                     (17)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (18)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,0 procentinio punkto BVP neutralų poveikį.

                     (19)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės. OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

                     (20)

                        Bulgarijos importo duomenys teikiami pagal Eurostato 2019 m. duomenis. 2020 m. importo duomenys yra neinformatyvūs, nes didelių žalios naftos kiekių importas buvo priskirtas prie importo iš nenurodytų prekybos partnerių. ES vidurkis – tai atitinkamai žalios naftos ir perdirbtų naftos produktų importo iš Rusijos dalis, palyginti su visu jų importu iš ES 27 nepriklausančių šalių.

                     (21)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 613 final

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2022 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Kroatijos konvergencijos programos
            {SWD(2022) 613 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2022 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Kroatijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241
                  3
               , kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Priemonė prisideda prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kartu didindama valstybių narių ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Ji taip pat padeda stiprinti tvarią viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. 2022 m. birželio [XX] d., laikantis Reglamento (ES) 2021/2411 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

               (2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Kroatija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą
                  4
               . Tą pačią dieną Komisija priėmė Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

               (3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva
                  5
               , pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą;

               (4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pateiktas per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus, arba didelę jų dalį. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

               (5)nuo 2020 m. kovo mėn. taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga
                  6
               . 2021 m. kovo 3 d. komunikate
                  7
                Komisija taip pat išdėstė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą pratęsti 2023 m. būtų pagrįsta dėl didesnio neapibrėžtumo ir didelės neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikos karo Europoje aplinkybėmis, dėl precedento neturinčių energijos kainų šuolių ir tolesnių tiekimo grandinės sutrikimų;

               (6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. konvergencijos programos pateikto požiūrio, fiskalinės politikos kryptį šiuo metu geriausia vertinti kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės negrąžintina parama (dotacijomis) ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytį, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu
                  8
               . Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų
                  9
                pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

               (7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą
                  10
                ir jame pateikė plataus pobūdžio 2023 m. fiskalinės politikos gairių, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pažymėjo, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas; tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija valstybes nares paragino atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

               (8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į šiuos aspektus, fiskalinis atsakas turi būti didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir išlaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų šuolio poveikį ir padėti apriboti antrinio poveikio infliacinį spaudimą tikslinėmis ir laikinomis priemonėmis; fiskalinė politika turi likti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie greitai kintančių aplinkybių, ir skirtis konkrečiose šalyse priklausomai nuo jų fiskalinės ir ekonominės padėties, įskaitant krizės poveikį joms ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą į jas;

               (9)2021 m. gegužės 14 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Kroatija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. liepos 20 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Kroatijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo
                  11
               . Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Kroatija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

               (10)2022 m. balandžio 28 d. Kroatija pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnį pateikė 2022 m. nacionalinę reformų programą, o 2022 m. balandžio 29 d. – 2022 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Kroatijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

               (11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Kroatijos ataskaitą
                  12
               . Joje įvertinta pažanga, Kroatijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Kroatija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta Kroatijos pažanga, padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

               (12)Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį atliko Kroatijos nuodugnią apžvalgą ir jos rezultatus paskelbė 2022 m. gegužės 23 d.
                  13
                Komisija padarė išvadą, kad Kroatijoje makroekonominio disbalanso nebėra. Visų pirma padaryta didelė pažanga mažinant privačiojo sektoriaus įsiskolinimą ir grynuosius išorės įsipareigojimus, o valdžios sektoriaus skola tebėra didelė, tačiau ji vėl pradėjo mažėti ir iki pandemijos padėtis buvo pastebimai pagerėjusi;

               (13)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Kroatijai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji Kroatijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Kroatijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 7,3 % BVP 2020 m. iki 2,9 % 2021 m. Kroatijos fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažėjo nuo 3,3 % BVP 2020 m. iki 2,1 % 2021 m. Priemonės, kurių Kroatija ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., daugiausia buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių. Be to, kai kurios 2021 m. Vyriausybės priimtos diskrecinės priemonės nebuvo laikinos arba joms nebuvo kompensacinių priemonių, kurias iš esmės sudarė fizinių asmenų pajamų ir įmonių pelno mokesčių sumažinimas, iš viso sudarantis 0,5 % BVP. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. valdžios sektoriaus skola sudarė 79,8 % BVP;

               (14)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2022 m. yra atsargus, o vėliau – palankus. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 3,0 %, o 2023 m. – 4,4 %. Tuo tarpu Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. realiojo BVP augimas bus didesnis – 3,4 %, o 2023 m. – mažesnis – 3,0 %, o skirtumas daugiausia rodo mažesnius Kroatijos valdžios institucijų lūkesčius 2022 m., susijusius su realiojo namų ūkių vartojimo augimu. 2022 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad 2022 m. nominalusis deficitas šiek tiek sumažės iki 2,8 % BVP, o 2023 m. – iki 1,6 % BVP. Šis nedidelis sumažėjimas 2022 m. daugiausia rodo ekonominės veiklos augimą ir daugelio neatidėliotinų priemonių panaikinimą. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. sumažės iki 76,2 %, o 2023 m. – iki 71,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas atitinkamai sudarys 2,3 % BVP ir 1,8 % BVP. Jis yra mažesnis nei 2022 m. prognozuojamas deficitas ir didesnis nei 2023 m. deficitas, prognozuojamas konvergencijos programoje, daugiausia dėl mažesnio išlaidų, kurias Komisija numato 2022 m. bendrajam pagrindinio kapitalo formavimui ir kitoms išlaidoms, lygio. Be to, Komisijos prognozėje numatomas šiek tiek mažesnis pajamų ir išlaidų lygio pokytis, susijęs su infliacijos perspektyvų skirtumu. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. bus mažesnis – 75,3 %, o 2023 m. didesnis – 73,1 %.

               Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 2,2 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Kroatijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (15)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, taigi numatoma, kad laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažės nuo 2,1 % BVP 2021 m. iki 0,4 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitui 2022 m. poveikį daro priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ekonominiu ir socialiniu energijos kainų kilimo poveikiu; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad jos sudaro 0,4 % BVP 2022 m. ir 0,2 % BVP 2023 m.
                  14
                Šias priemones daugiausia sudaro socialiniai pervedimai skurdesniems namų ūkiams, parama įmonėms ir netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimas. Šios priemonės daugiausia yra laikinos. Vis dėlto, jei energijos kainos aukštos liks ir 2023 m., kai kurių iš šių priemonių galiojimas galėtų būti tęsiamas. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma visuotinai mažinami netiesioginiai energijos mokesčiai, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitą taip pat veikia išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims, kurios pagal Komisijos 2022 m. pavasario prognozę turėtų sudaryti 0,1 % BVP 2022 m. ir 0,1 % BVP 2023 m.
                  15
               ;

               (16)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Kroatijai
                  16
                2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Taryba taip pat rekomendavo Kroatijai kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą. Ji Kroatijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu ir tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

               (17)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Kroatijos 2022 m. konvergencijos programoje pateikta informacija numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (-1,8 % BVP) išliks remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba
                  17
               . Kroatija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 0,5 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,4 procentinio punkto
                  18
               . Todėl Kroatija planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,0 procentinio punkto. Šis didelis skatinamasis poveikis apima papildomą poveikį tų priemonių, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų padidėjimo poveikį (0,4 % BVP), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP), o prie grynųjų einamųjų išlaidų augimo taip pat turėtų prisidėti ir didesnės tarpinio vartojimo išlaidos, iš dalies atspindinčios padidėjusią infliaciją. Todėl, remiantis dabartiniais Komisijos įverčiais, 2022 m. Kroatija nepakankamai kontroliuoja nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

               (18)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus -0,7 % BVP, remiantis prielaida, kad politika nesikeis
                  19
               . Numatoma, kad Kroatija 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai turėtų padidėti 0,5 procentinio punkto, palyginti su 2022 m. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų šioks toks skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto
                  20
               . Be to, 2023 m. nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimas turės iš esmės neutralų -0,2 procentinio punkto poveikį bendrai fiskalinės politikos krypčiai. Tai apima kai kurių priemonių, kuriomis siekiama spręsti padidėjusių energijos kainų (0,2 % BVP) klausimą, laipsniško panaikinimo poveikį. Todėl iš esmės neutralus nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų poveikis iš dalies priklauso nuo laipsniško priemonių, kuriomis siekiama mažinti energijos kainų kilimo poveikį, panaikinimo, kaip planuojama šiuo metu;

               (19)2022 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 1,6 % BVP 2024 m. ir iki 1,2 % iki 2025 m. Todėl planuojama, kad iki 2025 m. valdžios sektoriaus deficitas išliks mažesnis nei 3 % BVP. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iki 2025 m. sumažės, konkrečiai, iki 68,9 % 2024 m. ir iki 66,9 % 2025 m. Remiantis Komisijos analize, vidutiniu laikotarpiu skolos tvarumo rizika atrodo vidutinė;

               (20)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Kroatijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį;

               (21)visų pirma plane atsižvelgiama į konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas ir numatytos reformos, kuriomis siekiama sustiprinti biudžeto sistemą, aktyvios darbo rinkos politikos priemonės ir švietimo reforma, kuria siekiama pagerinti galimybes gauti išsilavinimą ir švietimo kokybę bei aktualumą darbo rinkos poreikiams. Problemos, su kuriomis susiduria Kroatijos sveikatos priežiūros sistema, ypač paveikta COVID-19 pandemijos, sprendžiamos priemonėmis, skirtomis veiksmingumui, kokybei, prieinamumui ir finansiniam tvarumui gerinti. Be to, plane atsižvelgiama į šaliai skirtas rekomendacijas tose srityse: siekiama mažinti energetikos sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, didinti bendrą energijos vartojimo efektyvumą ir sutelkti investicijas į darnųjį transportą ir skaitmeninę infrastruktūrą bei paslaugas. Be to, plane numatytos plataus užmojo priemonės, kuriomis siekiama didinti viešojo administravimo ir teisingumo sistemos veiksmingumą, užkirsti kelią korupcijai, ją nustatyti ir panaikinti, gerinti verslo aplinką ir remti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas bei jų politinę svarbą;

               (22)tikimasi, kad Kroatijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas prisidės prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Kroatijoje remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 40,3 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 20,4 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Kroatijai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jos atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

               (23)Kroatija dar nepateikė partnerystės sutarties ir kitų sanglaudos politikos programavimo dokumentų
                  21
               . Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Kroatija programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

               (24)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

               (25)Kroatija įsipareigojo iki 2033 m. laipsniškai atsisakyti elektros energijos gamybai naudojamų anglių. 2020 m. Kroatija pasiekė 28 % bendro galutinio energijos suvartojimo dalį, kurią sudaro atsinaujinančių išteklių energija, t. y. viršijo savo 20 % tikslą. Kroatija turi sparčiau mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, be kita ko, pramonės sektoriuje, mažinti priklausomybę nuo energijos importo iš Rusijos ir imtis priemonių integracijai į bendrąją rinką skatinti. 2021 m. Rusijos dujų importas sudarė 22 % viso tiekiamų gamtinių dujų kiekio, o 57 % importuota per naują suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalą (veikiantį nuo 2021 m. pradžios). Dujos ir nafta atitinkamai sudaro 30,3 % ir 33,7 % Kroatijos energijos rūšių derinio. Investicijas į naują su dujomis susijusią infrastruktūrą ir tinklus rekomenduotina, kai įmanoma, parengti ateities iššūkiams siekiant užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro.

               Kalbant apie atsinaujinančiosios, saugios ir įperkamos energijos plėtojimą, išlieka didelis vėjo ir saulės energijos, kuri sudaro apie 2,1 % energijos rūšių derinio (atitinkamai 13 % ir 1 % visų įrengtųjų elektros energijos gamybos pajėgumų), ir geoterminių energijos šaltinių potencialas. Pagrindiniai energijos sistemos efektyvumo, tiekimo saugumo ir rinkos integracijos gerinimo aspektai yra šie: supaprastinti leidimų išdavimo atsinaujinantiesiems energijos ištekliams procedūras, remti energetikos bendrijų plėtrą ir paankstinti investicijas į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, be kita ko, namų ūkiuose ir mažos apimties sistemose.

               Siekiant paremti žaliąją pertvarką, reikės toliau modernizuoti elektros energijos perdavimo ir skirstymo tinklus, o investicijos į elektros energijos kaupimą bus labai svarbios valdant energetikos sistemą, kurios didelę dalį sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija. Taip pat būtina gerinti šildymo ir vėsinimo sektorių, visų pirma pereinant nuo iškastiniu kuru grindžiamų centralizuoto ir individualaus šildymo sistemų prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių tiesiogiai arba pasitelkiant elektros energijos gamybą;

               (26)Energijos vartojimo efektyvumo srityje būtina imtis priemonių, siekiant paspartinti pastatų fondo pastatų renovaciją, efektyviai energiją vartojančių būstų pasiūlą, visų pirma socialinių būstų, pakeisti dujinius ir skysto kuro katilus šilumos siurbliais ir kitais efektyvesniais ir ekologiškesniais sprendimais. Be to, reikia imtis daugiau veiksmų, siekiant sumažinti Kroatijos transporto sektoriaus priklausomybę nuo naftos, visų pirma didinant viešojo transporto naudojimą ir toliau jį žalinant, naudojant intelektines transporto sistemas, diegiant elektros ir vandenilio įkrovimo stoteles ir transportą platesniu mastu, investuojant į judumo infrastruktūrą ir didinant visai netaršių ir mažataršių transporto priemonių naudojimą. Siekiant įgyvendinti 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir energijos vartojimo efektyvumą;

               (27)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Kroatija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Kroatija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

               (28)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė
                  22
                atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (29)2020 m. liepos 10 d. Kroatijos kuna buvo įtraukta į Europos valiutos kurso mechanizmą II (VKM II) kaip parengiamasis žingsnis siekiant įsivesti eurą. Siekdamos išsaugoti ekonominį ir finansinį stabilumą ir pasiekti aukštą tvarios ekonominės konvergencijos lygį, Kroatijos valdžios institucijos įsipareigojo įgyvendinti konkrečias politikos priemones kovos su pinigų plovimu, verslo aplinkos, viešojo sektoriaus valdymo ir teismų srityse. Kroatijos pažanga, padaryta vykdant būtinus reikalavimus, kad šalis galėtų įsivesti eurą, bus įvertinta 2022 m. Europos Komisijos ir Europos Centrinio Banko konvergencijos ataskaitose,

               REKOMENDUOJA Kroatijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

               1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę.

               2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. liepos 20 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Pateikti 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentus, kad būtų galima baigti šias derybas su Komisija ir pradėti juos įgyvendinti.

               3.Įvairinti iškastinio kuro importą ir mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro. Spartinti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrą, visų pirma sutelkiant dėmesį į vėjo, saulės ir geoterminius išteklius, be kita ko, vykdant nedidelio masto atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir plėtojant energetikos bendrijas, visų pirma supaprastinant administracinio leidimo ir leidimų išdavimo procedūras. Toliau modernizuoti elektros energijos perdavimo ir skirstymo tinklus ir investuoti į elektros energijos kaupimą. Aktyviau mažinti energijos paklausą didinant energijos vartojimo efektyvumą, daugiausia gyvenamuosiuose pastatuose, ir mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro šildymo ir transporto sektoriuose.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas / Pirmininkė

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)

                        2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

                     (4)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo, OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (5)

                        2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga, OL L 71, 2022 3 4, p. 1.

                     (6)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo,
                     Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Šioje rekomendacijoje pateikiami fiskalinės politikos krypties ir jos komponentų įverčiai yra Komisijos įverčiai, grindžiami prielaidomis, kuriomis pagrįsta Komisijos 2022 m. pavasario prognozė. Komisijos vidutinio laikotarpio potencialaus augimo įverčiai neapima teigiamo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų ekonomikos augimą, poveikio.

                     (9)

                        Nefinansuojamų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis.

                     (10)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „2023 m. fiskalinės politikos gairės“, Briuselis, 2022 3 2, COM(2022) 85 final.

                     (11)

                        2021 m. liepos 6 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Kroatijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (ST 10149/2021).

                     (12)

                        SWD(2022) 613 final.

                     (13)

                        SWD(2022) 633 final.

                     (14)

                        Duomenys rodo tų priemonių, kurių imtasi nuo 2021 m. rudens, metinių biudžeto išlaidų lygį, įskaitant einamąsias pajamas ir išlaidas, taip pat, kai aktualu, kapitalo išlaidų priemones.

                     (15)

                        Daroma prielaida, kad bendras iš Ukrainos į ES perkeltų asmenų skaičius iki 2022 m. pabaigos palaipsniui pasieks 6 mln., o jų geografinis pasiskirstymas apskaičiuojamas remiantis esamos diasporos dydžiu, santykiniu priimančiosios valstybės narės gyventojų skaičiumi ir faktiniu iš Ukrainos perkeltų asmenų pasiskirstymu visoje ES nuo 2022 m. kovo mėn. Biudžeto išlaidų vienam asmeniui įverčiai yra grindžiami Komisijos Jungtinio tyrimų centro parengtu mikromodeliavimo modeliu „Euromod“ ir apskaičiuoti atsižvelgiant tiek į piniginius pervedimus, į kuriuos asmenys gali turėti teisę, tiek į išmokas natūra, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros srityse.

                     (16)

                        2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Kroatijos konvergencijos programos, OL C 304, 2021 7 29, p. 48.

                     (17)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (18)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės šiek tiek stabdomąjį 0,1 procentinio punkto BVP poveikį.

                     (19)

                        Neigiamas rodiklio ženklas atitinka per didelį pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją fiskalinę politiką.

                     (20)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės šiek tiek stabdomąjį 0,1 procentinio punkto BVP poveikį.

                     (21)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės. OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

                     (22)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.