title: 2018 m. liepos 18 d. Komisijos rekomendacija dėl suderinto Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos įgyvendinimo Europoje gairių (Tekstas svarbus EEE.)

text:
               19.7.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 253/1

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA
   2018 m. liepos 18 d.
   dėl suderinto Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos įgyvendinimo Europoje gairių
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2018/C 253/01)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/797 (1) Europos Sąjungos geležinkelių agentūra (toliau – Agentūra) užtikrina suderintą Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (toliau – ERTMS) įgyvendinimą ir sąveiką Sąjungoje. Šiuo tikslu Agentūra tikrina numatytų techninių sprendimų atitiktį atitinkamoms techninėms sąveikos specifikacijoms (TSS) ir juos patvirtina savo sprendimu;

               (2)

               tačiau patvirtinimo procesas, kurio turi laikytis Agentūra ir pareiškėjai, nėra išsamiai aprašytas;

               (3)

               siekiant sustiprinti teisėtus pareiškėjo lūkesčius, susijusius su Direktyvos (ES) 2016/797 19 straipsnyje nustatytu patvirtinimo procesu, ir palengvinti suderintą ERTMS įgyvendinimą Sąjungoje, pareiškėjas ir Agentūra turėtų vadovautis šioje rekomendacijoje nustatytomis gairėmis;

               (4)

               siekiant numatyti technines problemas ir palengvinti leidimų pradėti eksploatuoti Direktyvos (ES) 2016/797 18 straipsnyje nustatytus stacionarius įrenginius suteikimo procesą, nacionalinės saugos institucijos (toliau – NSI) patvirtinimo procese turėtų dalyvauti nuo pat pradžios ir turėti galimybę susipažinti su pareiškėjo pateiktais dokumentais;

               (5)

               kadangi su ERTMS kelio posistemiu susijusių sutarčių ir konkursų rūšys yra įvairios, Agentūra ir pareiškėjas turėtų vykdyti procesą, kuris apimtų visas sutarčių rūšis ir kuriuo būtų užtikrinama, kad numatyti techniniai sprendimai visiškai atitiktų atitinkamas TSS ir todėl būtų visiškai sąveikūs;

               (6)

               Agentūros parengtą klaidų žurnalą ji ir pareiškėjas turėtų naudoti kaip stebėjimo priemonę, kad kuo ankstesniame etape būtų nustatytos ir stebimos galimos problemos, darančios poveikį sąveikai. Pareiškėjas turėtų pateikti įrodymų, kad buvo išspręstos sąveikai poveikį darančios problemos;

               (7)

               Agentūra taip pat turėtų naudoti anonimiškai pateiktų problemų sąrašą kaip priemonę keistis patirtimi ir palengvinti suderintą ERTMS įgyvendinimą;

               (8)

               šioje rekomendacijoje išdėstytos patvirtinimo proceso gairės neturėtų dubliuotis su Direktyvoje (ES) 2016/797 ir atitinkamose TSS nurodytu vertinimo įstaigų atliekamu atitikties vertinimu. Agentūra turėtų užtikrinti, kad informacija apie Europos traukinių kontrolės sistemos (toliau – ETCS) kelio įrangos ir pasaulinės geležinkelių judriojo ryšio sistemos (toliau – GSM-R) įrangos patikrą, nustatytą Komisijos reglamento (ES) 2016/919 (2) 5 straipsnyje ir jo priedo 6.1.2.3 punkte, būtų prieinama pagal tas nuostatas. Tą informaciją Agentūra turėtų įvertinti kuo anksčiau, kad galėtų numatyti problemas, sumažinti išlaidas, sutrumpinti patvirtinimo procesą ir užtikrinti, kad numatytas techninis sprendimas būtų sąveikus;

               (9)

               kad patvirtinimo procesas būtų lengvesnis, pareiškėjas dialogą su Agentūra turėtų pradėti prieš oficialiai pateikdamas paraišką. Per šį pradinio dalyvavimo etapą pareiškėjas ir Agentūra turėtų susitarti dėl patvirtinimo proceso grafiko, įskaitant atitinkamus terminus, nustatytus atsižvelgiant į viešųjų pirkimų rūšį ir leidimų išdavimo procesą. NSI gali bendradarbiauti ir pateikti nuomonę apie galimus pradinio dalyvavimo rezultatus;

               (10)

               Agentūrai po pradinio dalyvavimo etapo mokėtini mokesčiai turėtų būti nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2018/764 (3);

               (11)

               apeliacinės tarybos darbo tvarkos taisyklės turėtų būti nustatytos Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2018/867 (4).

               (12)

               šioje rekomendacijoje nustatytos gairės buvo pateiktos Direktyvos (ES) 2016/797 51 straipsnyje nurodytam komitetui, kad būtų pasikeista nuomonėmis,

         REKOMENDUOJA:

      A skirsnis. Bendrosios nuostatos

               1.

               Pareiškėjui susisiekti su Agentūra, kai tik jis planuoja skelbti konkursą, susijusį su ERTMS kelio įranga, kuriai reikalingas Agentūros patvirtinimas;

               2.

               Pareiškėjui pateikti pakankamai išsamius techninius dokumentus, kad Agentūra galėtų patikrinti, ar numatomi įgyvendinti techniniai sprendimai yra visiškai sąveikūs.

               3.

               Agentūrai ir atitinkamai NSI bendradarbiauti ir dalytis informacija, kad būtų galima numatyti ir išspręsti bet kokius techninius klausimus ir taip palengvinti NSI užduotį, susijusią su leidimais pradėti eksploatuoti posistemį. NSI nuomones apie techninius klausimus ir planavimą gali pateikti bet kuriuo proceso metu, įskaitant pradinio dalyvavimo etapą, naudodamasi Reglamento (ES) 2016/796 12 straipsnyje nurodyta vieno langelio sistema (toliau – vieno langelio sistema).

               4.

               Sudaryti sąlygas NSI susipažinti su informacija, pateikta per patvirtinimo procesą.

               5.

               Pareiškėjui ir Agentūrai vykdyti patvirtinimo procesą, kurį sudaro 3 etapai:

                           a)

                           pradinis dalyvavimas,

                           b)

                           bylos pateikimas ir jos išsamumo patikra,

                           c)

                           vertinimas ir sprendimo priėmimas.

               6.

               Pareiškėjui kuo ankstesniame etape per vieno langelio sistemą pateikti paraiškos bylą, reikalingą patvirtinimui gauti, įskaitant Direktyvos (ES) 2016/797 19 straipsnyje išvardytus numatyto techninio sprendimo aprašymą ir dokumentais pagrįstus įrodymus dėl numatyto techninio sprendimo atitikties atitinkamoms kontrolės, valdymo ir signalizacijos TSS:

                           a)

                           konkurso specifikacijų projektą arba numatyto techninio sprendimo aprašymą:

                                       —

                                       projekto aprašymą, įskaitant išsamią informaciją apie liniją, linijų grupę ar tinklą, kuriuose įgyvendinamas projektas ar projektų derinys: geografinę padėtį, vienkelio ir dvikelio geležinkelio kilometrų skaičių, ERTMS lygį, pagrindinį scenarijų ir jo versiją, sąveikos sudedamąsias dalis ir stotis,

                                       —

                                       įrodymus, kad konkursas, sutartis arba jie abu turi atitinkamą kontrolės, valdymo ir signalizacijos TSS, pagrindinį scenarijų ir jo versiją,

                                       —

                                       projekto planą, kuriame nurodomi rezultatai, pagrindiniai etapai ir terminai,

                                       —

                                       įgyvendintinų ERTMS funkcijų sąrašą,

                                       —

                                       konstravimo taisykles ir eksploatacinių bandymų scenarijus, nurodytus Komisijos reglamento (ES) 2016/919 5 straipsnyje ir jo priedo 6.1.2.3 punkte,

                                       —

                                       bandymų strategiją ir bandymų planus;

                           b)

                           dokumentais pagrįstus įrodymus dėl posistemio techniniam ir eksploataciniam suderinamumui su atitinkamame tinkle numatytomis eksploatuoti transporto priemonėmis būtinų sąlygų;

                           c)

                           dokumentais pagrįstus įrodymus dėl numatyto techninio sprendimo atitikties atitinkamoms kontrolės, valdymo ir signalizacijos TSS ir visus kitus atitinkamus dokumentus, pavyzdžiui, nacionalinės saugos institucijos nuomones, patikros deklaracijas arba atitikties sertifikatus:

                                       —

                                       jei turima – ankstesnį NSI išduotą ERTMS kelio leidimą, susijusį su pareiškėjo pateiktais numatytais techniniais sprendimais,

                                       —

                                       jei turima – sąveikos sudedamųjų dalių EB atitikties sertifikatus ir sąveikos sudedamųjų dalių EB atitikties deklaracijas, įskaitant Agentūros sertifikavimo ir nuokrypių šabloną, nustatytą Agentūros gairėse,

                                       —

                                       jei turima – posistemio patikros sertifikatus ir, jei taikoma, projektavimo patikros tarpinius dokumentus ir posistemio EB patikros deklaraciją, įskaitant sertifikavimo ir nuokrypių šabloną, nustatytą atitinkamose Agentūros gairėse,

                                       —

                                       paaiškinimą, kaip buvo pašalinta kiekvienos problemų žurnale nurodytos problemos keliama rizika, daranti poveikį sąveikai,

                                       —

                                       projektui taikomas nacionalines taisykles, susijusias su ERTMS,

                                       —

                                       jei pareiškėjui pagal Direktyvos (ES) 2016/797 7 straipsnį leista netaikyti vienos arba daugiau TSS arba jų dalių – valstybės narės pateiktą dokumentą, kuriuo leista taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą.

               7.

               Kiekvieną problemų žurnale nurodytą problemą priskirti prie vienos iš šių kategorijų:

                           a)

                           užklausa;

                           b)

                           problema pašalinta;

                           c)

                           problema pašalinta su tam tikromis sąlygomis;

                           d)

                           problema pašalinta, tačiau tai nepriimtina.

               8.

               Agentūrai per vieno langelio sistemą pasiūlyti problemų žurnale nurodytų problemų, kurių statusas yra „užklausa“, sąrašą.

               9.

               Pareiškėjui įrodymus, kad buvo išspręsta kiekviena problemų žurnale nurodyta problema, pateikti pagal sutartą 17 punkto b papunktyje nurodytą grafiką, prieš prasidedant sprendimo priėmimo etapui.

               10.

               Agentūrai, atsižvelgus į pareiškėjo pateiktus įrodymus, pakeisti problemų žurnale nurodytų problemų statusą į „problema pašalinta“, „problema pašalinta su tam tikromis sąlygomis“ arba „problema pašalinta, tačiau tai nepriimtina“.

               11.

               Pareiškėjui ir NSI pasiūlyti, kokios papildomos problemos turi būti įtrauktos į problemų žurnalą.

               12.

               Kad būtų galima paspartinti procesą ir išvengti nereikalingo administracinio darbo, Agentūrai pateikti pareiškėjui gaires, kaip įrodyti, kad problemos buvo išspręstos.

               13.

               Agentūrai skelbti anonimiškai pateiktų problemų sąrašą kaip priemonę keistis patirtimi ir palengvinti suderintą ERTMS kelio projektų įgyvendinimą.

      B skirsnis. 1 etapas. Pradinis dalyvavimas

               14.

               Kad būtų galima palengvinti patvirtinimo procesą, pareiškėjui, prieš oficialiai pateikiant paraišką, pradėti dialogą su Agentūra.

               15.

               Pradinio dalyvavimo etapą pradėti prieš bet kokį konkursą, susijusį su ERTMS kelio įranga, nuo tada, kai pareiškėjas praneša Agentūrai apie savo ketinimą pateikti patvirtinimo prašymą.

               16.

               Pradinį dalyvavimą apriboti keliomis diskusijomis, per kurias pareiškėjas pristatytų numatytą projektą ir pateiktų išsamią informaciją apie numatytus techninius sprendimus, įskaitant, jei turi, 6 punkte išvardytus dokumentus.

               17.

               Pradinio dalyvavimo etapą užbaigti Agentūros ir pareiškėjo pasirašytu susitarimu, kuriame būtų nurodyta:

                           a)

                           paraiškos aprėptis;

                           b)

                           grafikas, įskaitant šias datas:

                                       i)

                                       kiekvieno 6 punkte nurodyto dokumento pateikimo datą;

                                       ii)

                                       problemų žurnalo atnaujinimo datą;

                                       iii)

                                       sprendimo priėmimo terminą;

                           c)

                           problemų žurnalas.

               18.

               NSI dalyvauti pradinio dalyvavimo etape ir pateikti nuomonę apie 17 punkte nurodytą pasiūlymą dėl tvarkos.

               19.

               Pareiškėjui naudotis vieno langelio sistema 6 punkte išvardytiems dokumentams užregistruoti.

      C skirsnis. 2 etapas. Pateikimas ir išsamumo patikra

               20.

               Po pradinio dalyvavimo etapo pradėti pateikimo ir išsamumo patikros etapą, kuriuo pareiškėjas per vieno langelio sistemą pateikia prašymą priimti sprendimą dėl patvirtinimo.

               21.

               Pareiškėjui pateikti visus 6 punkte išvardytus dokumentus. Jei kuris nors iš šių dokumentų per vieno langelio sistemą jau buvo pateiktas, pareiškėjas gali šiuos dokumentus nurodyti ir patvirtinti, kad tie dokumentai tebėra susiję su projektu ir nereikia jų pakeisti arba papildyti. Jei tie dokumentai buvo pakeisti arba papildyti, pareiškėjas privalo pateikti atnaujintus dokumentus.

               22.

               Agentūrai įvertinti pateiktos bylos išsamumą ir patikrinti, ar pateikta byla buvo įkelta per vieno langelio sistemą, ar joje yra visi 6 punkte išvardyti dokumentai ir ar nė vienos iš problemų žurnale išvardytų problemų statusas nėra „užklausa“.

               23.

               Agentūrai pateiktos bylos tinkamumą ir nuoseklumą įvertinti atsižvelgiant į 6 punkte išvardytus dokumentus ir tvarką, dėl kurios susitarta pradinio dalyvavimo etape ir kuri nurodyta 17 punkte.

               24.

               Tuo atveju, jei pateikta informacija nėra išsami, Agentūrai per vieno langelio sistemą pranešti apie tai pareiškėjui per mėnesį nuo oficialaus bylos pateikimo dienos, pateikiant atitinkamus įrodymus ir nurodant, kokius atitinkamus papildomus dokumentus reikia pateikti iki termino, dėl kurio susitarta nustatant grafiką pradinio dalyvavimo etape.

               25.

               Agentūrai, jei ji mano, kad byla yra išsami, tinkama ir nuosekli, apie tai per vieno langelio sistemą pranešti pareiškėjui.

      D skirsnis. 3 etapas. Vertinimas ir sprendimo priėmimas

               26.

               Vertinimo ir sprendimo priėmimo etapą pradėti pasibaigus pateikimo ir išsamumo patikros etapui.

               27.

               Agentūrai teigiamą arba neigiamą sprendimą priimti per du mėnesius nuo vertinimo ir sprendimo priėmimo etapo pradžios dėl tos techninių sprendimų, kurių atžvilgiu Agentūra dar nebuvo priėmusi teigiamo sprendimo dėl patvirtinimo, dalies.

               28.

               Agentūrai atsižvelgti į nacionalinės saugos institucijos pateiktą nuomonę apie patvirtinimo prašymą.

               29.

               Agentūrai priimti teigiamą sprendimą, jei 2 etapas sėkmingai užbaigtas, o visų problemų žurnale išvardytų problemų statusas – „problema pašalinta“.

               30.

               Agentūrai priimti neigiamą sprendimą, jei vienos ar daugiau problemų žurnale išvardytų problemų statusas yra „problema pašalinta, tačiau tai nepriimtina“ arba jei 2 etapo vertinimas užbaigtas, tačiau byla nėra laikoma išsamia, tinkama ir (arba) nuoseklia.

               31.

               Agentūrai teigiamą sprendimą su tam tikromis sąlygomis priimti tokiais atvejais:

                           a)

                           jei vienos ar daugiau problemų žurnale išvardytų problemų statusas yra „pašalinta su tam tikromis sąlygomis“ ir

                           b)

                           nė vienos problemos statusas nėra „problema pašalinta, tačiau tai nepriimtina“.

               32.

               Agentūrai paaiškinti sąlygas, kurias pareiškėjas turės įvykdyti tolesniame etape, o NSI turės apsvarstyti, ir pateikti problemų žurnale nurodytų likusių problemų santrauką.

               33.

               Tuo atveju, jei pareiškėjas negali įvykdyti Agentūros teigiamame sprendime nustatytos sąlygos, NSI rekomenduoti pareiškėjui:

                           a)

                           iš naujo pateikti Agentūrai prašymą suteikti patvirtinimą. Šiuo atveju pareiškėjas nurodo, kurie ankstesnio Agentūrai pateikto prašymo suteikti patvirtinimą dokumentai tebegalioja, ir Agentūra neatlieka pakartotinio tų dokumentų vertinimo;

                           b)

                           taikyti Reglamento (ES) 2016/796 30 straipsnio 2 dalį. Šiuo atveju Agentūra pasiūlo vieno langelio sistemoje atnaujinti problemų žurnalą.

               34.

               Jei Agentūra priima neigiamą sprendimą, pareiškėjui suteikti teisę pataisyti projektą, pateikti naują paraišką ir nurodyti nepakitusias projekto dalis ir tebegaliojančius dokumentus bei įrodymus.

               35.

               Pareiškėjui, pagal Direktyvos (ES) 2016/797 19 straipsnio 5 dalį Agentūrai teikiančiam argumentuotą prašymą persvarstyti savo sprendimą, tą prašymą pateikti per vieno langelio sistemą ir kartu su juo pateikti išsamų problemų, kurias, jo manymu, Agentūra įvertino netinkamai, pagrindimą. Agentūra turėtų patvirtinti arba persvarstyti savo sprendimą, daugiausia dėmesio skirdama tame pagrindime nurodytoms problemoms. Apie persvarstymo rezultatus reikėtų per vieno langelio sistemą pranešti pareiškėjui per du mėnesius nuo pareiškėjo prašymo pateikimo dienos.

               36.

               Agentūrai pareiškėjui pateikti tinkamą pagrindimą, jei ji patvirtina savo pradinį neigiamą sprendimą.

               37.

               Suteikti pareiškėjui teisę pateikti apeliacinį skundą pagal Reglamento (ES) 2016/796 55 straipsnį įsteigtai apeliacinei tarybai, jei Agentūra patvirtina savo pradinį neigiamą sprendimą.

      Priimta Briuselyje 2018 m. liepos 18 d.

            Komisijos vardu

         Violeta BULC

            Komisijos narė

      (1)  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (OL L 138, 2016 5 26, p. 44).

      (2)  2016 m. gegužės 27 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/919 dėl geležinkelių sistemos Europos Sąjungoje kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemių techninės sąveikos specifikacijos (OL L 158, 2016 6 15, p. 1).

      (3)  2018 m. gegužės 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/764 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūrai mokamų mokesčių bei rinkliavų ir jų mokėjimo sąlygų (OL L 129, 2018 5 25, p. 68.)

      (4)  2018 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/867, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos geležinkelių agentūros apeliacinės tarybos (-ų) darbo tvarkos taisyklės (OL L 149, 2018 6 14, p. 3).


title: 2018 m. sausio 26 d. Europos Centrinio Banko rekomendacija, skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Oesterreichische Nationalbank išorės auditoriaus (ECB/2018/1)

text:
               1.2.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 37/1

         EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
   2018 m. sausio 26 d.
   skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Oesterreichische Nationalbank išorės auditoriaus
   (ECB/2018/1)
   (2018/C 37/01)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

               (2)

               Austrijos Federacijos Oesterreichische Nationalbank įstatymo 37 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad Oesterreichische Nationalbank visuotinis susirinkimas renka vieną išorės auditorių ir vieną pakaitinį išorės auditorių ne ilgiau kaip 5 metų laikotarpiui. Pakaitiniam išorės auditoriui įgaliojimai bus suteikti tik tuo atveju, jei išorės auditorius negalės atlikti audito;

               (3)

                  Oesterreichische Nationalbank dabartinio išorės auditoriaus ir dabartinio pakaitinio išorės auditoriaus įgaliojimai baigėsi po 2017 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2018 finansinių metų;

               (4)

                  Oesterreichische Nationalbank 2018–2022 finansiniams metams išorės auditoriumi pasirinko Ernst & Young Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H., o pakaitiniu išorės auditoriumi – Deloitte Audit Wirtschaftsprüfungs GmbH,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               1.

               Rekomenduojama skirti Ernst & Young Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H. Oesterreichische Nationalbank išorės auditoriumi 2018–2022 finansiniams metams.

               2.

               Rekomenduojama skirti Deloitte Audit Wirtschaftsprüfungs GmbH Oesterreichische Nationalbank pakaitiniu išorės auditoriumi 2018–2022 finansiniams metams.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2018 m. sausio 26 d.

            ECB Pirmininkas

         Mario DRAGHI


title: 2018 m. kovo 15 d. Tarybos rekomendacija dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos

text:
               2.5.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 153/1

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2018 m. kovo 15 d.
   dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos
   (2018/C 153/01)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 166 straipsnio 4 dalį ir 292 straipsnį kartu su 153 straipsnio 2 dalimi ir 153 straipsnio 1 dalies b punktu,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               kokybiška ir veiksminga pameistrystė, pagal kurią derinamas įvairių su darbu susijusių įgūdžių ir darbo patirties įgijimas ir mokymasis bei bendrosios kompetencijos, padeda jaunuoliams patekti į darbo rinką, o suaugusiesiems – daryti karjerą ir gauti darbą. Ji yra formalaus profesinio rengimo ir mokymo (PRM) sistemų dalis ir egzistuoja lygiagrečiai su mokymosi darbo vietoje ir (arba) profesinio mokymo metodais;

               (2)

               gerai parengtos pameistrystės programos duoda naudos tiek darbdaviams, tiek besimokantiems asmenims, taip pat jomis sustiprinama darbo rinkos ir mokymo bei švietimo srities sąsaja. Dėl kokybiškų standartų išvengiama pameistrystės sąsajos su žemos kvalifikacijos darbu ir menku parengimu, dėl kurių nukenčia pameistrystės įvaizdis. Be to, kad sudaro galimybes siekti meistriškumo, kokybiška pameistrystė taip pat gali prisidėti prie aktyvaus pilietiškumo ir socialinės įtraukties puoselėjimo – į darbo rinką įtraukiami įvairią socialinę ir asmeninę patirtį turintys žmonės;

               (3)

               kokybiška ir veiksminga pameistrystės sistema kuriama užmezgant struktūrines partnerystes su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma su socialiniais partneriais, įmonėmis, tarpinėmis institucijomis, pavyzdžiui, pramonės, prekybos ir amatų rūmais, specialistų ir sektorių organizacijomis, profesinio rengimo ir mokymo įstaigomis, jaunimo ir tėvų organizacijomis, taip pat vietos, regionų ir nacionalinėmis valdžios institucijomis. Nuo 2013 m. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, per Europos pameistrystės aljansą propaguoja pameistrystės pasiūlą, kokybę ir įvaizdį. Pagal šią iniciatyvą iki šiol pasiūlyta per 700 000 pameistrystės, mokomosios praktikos ar pirmojo darbo vietų. Tokiomis verslo iniciatyvomis kaip „Europos jaunimo paktas“ buvo sutelkta dar daugiau pasiūlymų ir padėta paskatinti verslo ir švietimo partnerystę visoje Sąjungoje;

               (4)

               įvairių Europos pramonės sektorių socialiniai partneriai sukaupė pameistrystės kokybės ir ekonominio efektyvumo duomenų dirbdami paraleliai ir 2016 m. birželio mėn. paskelbdami bendrą pareiškimą „Siekiant bendro požiūrio į pameistrystę“, kuriuo buvo grindžiama 2016 m. gruodžio 2 d. Profesinio mokymo patariamojo komiteto (ACVT) nuomonė dėl bendro požiūrio į kokybišką ir veiksmingą pameistrystę ir mokymąsi darbo vietoje;

               (5)

               siekdama užtikrinti dar didesnį ir platesnį suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, Komisija surengė dviejų etapų – 2017 m. kovo 30 d. ir birželio 7 d. – konsultacijas su įvairių Europos pramonės sektorių atstovais bei įvairių sektorių socialiniais partneriais ir pramonės, prekybos bei amatų rūmais;

               (6)

               2008 m. sukurta ir 2017 m. peržiūrėta Europos kvalifikacijų sandara (EKS) (1) didinamas piliečių (įskaitant pameistrius) kvalifikacijų skaidrumas, palyginamumas ir perkeliamumas;

               (7)

               2009 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacijoje dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos (EQAVET) sukūrimo (2) nustatyta orientacinė priemonė, skirta padėti valstybėms narėms remti ir stebėti savo profesinio mokymo sistemų nuolatinį tobulinimą;

               (8)

               per 2012 m. Europos stažuočių ir pameistrystės kokybės chartiją Europos jaunimo forumas paragino Europos šalis, institucijas ir socialinius partnerius sukurti ar sustiprinti teisines pameistrystės kokybės sistemas;

               (9)

               2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacijoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (3) valstybėms narėms rekomenduojama užtikrinti, kad visiems jaunuoliams iki 25 metų per keturis mėnesius po darbo netekimo arba formaliojo mokymosi užbaigimo būtų pasiūlytas kokybiškas darbas, galimybė tęsti mokslus, dalyvauti pameistrystės ar mokomosios praktikos programoje;

               (10)

               2013 m. liepos 2 d. Europos socialiniai partneriai, Europos Komisija ir Europos Sąjungos Tarybai pirmininkavusi Lietuva bendroje deklaracijoje, kuria įsteigiamas Europos pameistrystės aljansas, įsipareigojo prisidėti prie pameistrystės pasiūlos, kokybės ir patrauklumo didinimo;

               (11)

               2013 m. spalio 15 d. Tarybos deklaracijoje dėl Europos pameistrystės aljanso pažymėta, kad pameistrystės sistemų veiksmingumas ir patrauklumas turėtų būti skatinamas joms taikant keletą bendrų pagrindinių principų;

               (12)

               2014 m. kovo 10 d. priimtoje Tarybos rekomendacijoje dėl stažuočių kokybės sistemos (4) nustatyta įvairių principų, kad būtų pagerinta stažuočių, kurių neaprėpia formaliojo švietimo ir mokymo sistema, kokybė;

               (13)

               vykdant Kopenhagos procesą dėl europinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje, 2015 m. birželio 22 d. Rygos išvadose, kurias priėmė už profesinį rengimą ir mokymą atsakingi ministrai, įvairių formų mokymasis darbo vietoje, ypatingą dėmesį skiriant pameistrystei, ir kokybės užtikrinimo mechanizmų plėtotė įvardyti kaip du iš penkių Europos 2015–2020 m. prioritetų;

               (14)

               Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje („ET 2020“) dirbanti Profesinio rengimo ir mokymo darbo grupė savo kadencijos 2014–2015 m. laikotarpiu parengė 20 orientacinių kokybiškos pameistrystės ir mokymosi darbo vietoje principų;

               (15)

               2016 m. kovo 4 d. Europos Parlamento pranešime „Programa „Erasmus+“ ir kitos priemonės judumui skatinti profesinio rengimo ir mokymo srityje. Mokymosi visą gyvenimą požiūris“ paraginta imtis pameistrystės kokybės standartų užtikrinimo priemonių;

               (16)

               Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/589 (5) nustatyta, kad darbo sutartimi grindžiamos pameistrystės vietos nuo 2018 m. gegužės mėn. gali būti reklamuojamos Europos darbo mobilumo portale EURES;

               (17)

               2016 m. birželio 10 d. komunikate „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė“ Komisija pabrėžė remianti socialinius partnerius, kad jie galėtų toliau naudotis savo bendrų projektų rezultatais, pavyzdžiui, sukuriant pameistrystės kokybės sistemą;

               (18)

               2016 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikate „Investicijos į Europos jaunimą“ (6) paraginta atnaujinti pastangas, kad jaunuoliams būtų suteiktos kiek įmanoma geresnės savarankiško gyvenimo pradžios sąlygos investuojant į jų žinias, įgūdžius ir patirtį, padedant rasti pirmąjį darbą arba parengiant jam. Tikslas – padėti jaunuoliams pasinaudoti galimybėmis, gerai integruotis į visuomenę, tapti aktyviais piliečiais ir siekti sėkmingos profesinės karjeros, be kita ko, sukuriant pameistrystės kokybės sistemą ir išdėstant pagrindinius principus;

               (19)

               2017 m. kovo 25 d. Romos deklaracijoje pateiktas įsipareigojimas siekti Sąjungos, kurioje jauni žmonės įgyja geriausią išsilavinimą bei gauna geriausią mokymą ir gali studijuoti ir rasti darbą visame žemyne;

               (20)

               2017 m. lapkričio 17 d. paskelbto Europos socialinių teisių ramsčio dokumentuose pateikta įvairių principų, kad būtų remiamos sąžiningos ir sklandžiai veikiančios darbo rinkos ir socialinės gerovės sistemos, įskaitant teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą ir mokymą, siekiant užtikrinti, kad būtų ugdomi darbo rinkai ir dalyvavimui visuomenės gyvenime aktualūs įgūdžiai;

               (21)

               2017 m. gegužės 30 d. Komisijos pasiūlymu dėl Tarybos rekomendacijos dėl absolventų karjeros stebėsenos siekiama pagerinti kokybinės ir kiekybinės informacijos apie absolventų, įskaitant pameistrius, veiklą baigus mokslus švietimo ir mokymo sistemoje, prieinamumą;

               (22)

               parama pameistrystei teikiama iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (2014–2020 m.), visų pirma Europos socialinio fondo (ESF) ir Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), taip pat pagal programą „Erasmus+“, Sąjungos įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą (COSME), Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programą (EaSI) ir Jaunimo užimtumo iniciatyvą;

               (23)

               neseniai Europos Parlamentas ir suinteresuotieji subjektai paragino Komisiją padidinti ilgalaikio pameistrių judumo visoje ES mastą, suteikiant jaunuoliams daugiau galimybių įgyti konkrečiai darbo vietai reikalingų įgūdžių ir bendrųjų kompetencijų. Komisija reagavo įtraukdama į programą „Erasmus+“ naują paprogramę „ErasmusPro“, pagal kurią remiama ilgalaikė mokomoji praktika užsienyje;

               (24)

               2015 m. ir 2017 m. Europos Audito Rūmų ataskaitose dėl Jaunimo garantijos iniciatyvos Komisijai rekomenduojama parengti pameistrystės kokybės kriterijus ir kitų pagal šia iniciatyvą remiamų pasiūlymų;

               (25)

               bendras valstybių narių sutarimas dėl pameistrystės sistemų kokybės ir veiksmingumo prisideda prie jų pastangų reformuoti ir modernizuoti pameistrystės – puikios mokymosi ir karjeros galimybės – sistemas. Bendras sutarimas padeda didinti tarpusavio pasitikėjimą ir taip palengvina tarpvalstybinį pameistrių judumą;

               (26)

               bendras šios rekomendacijos tikslas – padidinti pameistrių įsidarbinamumą, prisidėti prie jų asmeninio tobulėjimo, padėti ugdyti reikiamų įgūdžių įgijusią ir kvalifikuotą darbo jėgą, atitinkančią darbo rinkos reikmes;

               (27)

               konkretus tikslas – parengti nuoseklią pameistrystės sistemą, grindžiamą vienodu kokybės ir veiksmingumo supratimu, atsižvelgiant į profesinio rengimo ir mokymo sistemų įvairovę bei tradicijas ir politikos prioritetus atskirose valstybėse narėse;

               (28)

               ši rekomendacija nedaro poveikio valstybių narių kompetencijai išlaikyti ar nustatyti pažangesnes, palyginti su čia rekomenduojamomis, nuostatas dėl pameistrystės, taip pat išlaikyti ar parengti kitas mokymosi darbo vietoje ir (arba) profesinio rengimo ir mokymo formas, kurios nepatenka į į šios rekomendacijos taikymo sritį, ir joms visapusiškai ar iš dalies taikyti toliau išdėstytus kriterijus,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinės teisės aktus ir glaudžiai bendradarbiaudamos su suinteresuotaisiais subjektais, turėtų užtikrinti, kad pameistrystės programos atitiktų darbo rinkos poreikius ir teiktų naudos tiek besimokantiems asmenims, tiek darbdaviams, remdamosi toliau išdėstytais kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės kriterijais.
   Šioje rekomendacijoje, nedarant poveikio nacionalinei terminijai, pameistrystė suprantama kaip formalaus profesinio rengimo ir mokymo programos:

               a)

               pagal kurias mokymasis profesinio rengimo ir mokymo įstaigose derinamas su realiu mokymusi darbo vietoje įmonėse ir kitose darbovietėse;

               b)

               kuriomis sudaromos galimybės įgyti nacionaliniu lygmeniu pripažintas kvalifikacijas;

               c)

               kurios yra grindžiamos susitarimu, kuriame apibrėžtos pameistrio, darbdavio ir, kai tinkama, profesinio rengimo ir mokymo įstaigos teisės ir pareigos, ir

               d)

               kuriose dalyvaujančiam pameistriui mokama arba kitaip kompensuojama už darbo vietoje atliktą darbą.

      Mokymosi ir darbo sąlygų kriterijai

      Rašytinis susitarimas

               1.

               Prieš prasidedant pameistrystės programai turėtų būti sudaryta rašytinė sutartis, kad būtų apibrėžtos pameistrio, darbdavio ir, kai tinkama, profesinio rengimo ir mokymo įstaigos teisės ir pareigos, susijusios su mokymosi ir darbo sąlygomis.

      Mokymosi rezultatai

               2.

               Darbdaviai, profesinio rengimo ir mokymo įstaigos ir, kai tinkama, profesinės sąjungos, turėtų susitarti dėl išsamaus pagal nacionalinės teisės aktus nustatytų mokymosi rezultatų sąrašo parengimo. Tuo turėtų būti užtikrinta konkrečiai darbo vietai reikalingų įgūdžių, žinių ir bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų pusiausvyra tokiu būdu remiant pameistrių asmeninį tobulėjimą ir viso gyvenimo karjeros galimybes, kad jie gebėtų prisitaikyti prie kintančių karjeros modelių.

      Pedagoginė parama

               3.

               Įmonės paskirtiems instruktoriams turėtų būti nustatyta užduotis glaudžiai bendradarbiauti su profesinio rengimo ir mokymo įstaigomis ir mokytojais, kad jie galėtų nukreipti pameistrius tinkama linkme ir užtikrinti abipusį ir reguliarų grįžtamąjį ryšį. Mokytojams, instruktoriams ir mentoriams, ypač labai mažose, mažosiose ir vidutinėse įmonėse, turėtų būti padedama atnaujinti įgūdžius, žinias ir kompetencijas, kad jie galėtų rengti pameistrius pagal naujausius rengimo ir mokymo metodus ir darbo rinkos poreikius.

      Patirtis darbo vietoje

               4.

               Nemaža pameistrystės proceso dalis – t. y. bent pusė viso pameistrystės programos laikotarpio – turėtų vykti darbo vietoje, kai įmanoma, suteikiant galimybę įgauti patirties darbo vietoje užsienyje. Atsižvelgiant į nacionalinių programų įvairovę, siekiama palaipsniui pereiti prie to, kad tokia pameistrystės proceso dalis būtų mokymasis darbo vietoje.

      Užmokestis ir (arba) kompensacija

               5.

               Pameistriams turėtų būti mokama arba kitaip kompensuojama, vadovaujantis nacionaliniais ar sektoriaus reikalavimais ar kolektyvinėmis sutartimis, jei tokios yra, ir atsižvelgiant į darbdavių ir valdžios institucijų išlaidų pasidalijimo tvarką.

      Socialinė apsauga

               6.

               Pameistriams turėtų būti suteikta teisė į socialinę apsaugą, įskaitant privalomąjį draudimą pagal nacionalinės teisės aktus.

      Darbo, sveikatos ir saugos sąlygos

               7.

               Pameistrio darbo vieta turėtų atitikti atitinkamas darbo sąlygų taisykles ir nuostatas, visų pirma sveikatos ir saugos teisės aktus.

      Bazinių sąlygų kriterijai

      Reglamentavimo sistema

               8.

               Turėtų būti įdiegta aiški ir nuosekli, sąžininga ir nešališka partneryste pagrįsta reglamentavimo sistema, įskaitant struktūrinį ir skaidrų visų suinteresuotųjų subjektų tarpusavio dialogą. Tai, be kita ko, gali apimti pameistrystės vietas siūlančių įmonių ir darbo vietų akreditavimo tvarką ir (arba) kitas kokybės užtikrinimo priemones.

      Socialinių partnerių dalyvavimas

               9.

               Socialiniai partneriai, įskaitant, kai aktualu, sektorių lygmenimi ir (arba) tarpines institucijas, turėtų dalyvauti rengiant, valdant ir įgyvendinant pameistrystės programas, vadovaujantis nacionalinėmis darbo santykių sistemomis ir švietimo ir mokymo praktika.

      Parama įmonėms

               10.

               Turėtų būti numatyta finansinė ir (arba) nefinansinė parama, visų pirma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kad įmonių pameistrystės programos būtų ekonomiškai efektyvios, atsižvelgiant, kai tinkama, į darbdavių ir valdžios institucijų išlaidų pasidalijimo tvarką.

      Lanksčios galimybės ir judumas

               11.

               Siekiant palengvinti galimybes dalyvauti pameistrystės programose, nustatant priėmimo į pameistrystės programas reikalavimus turėtų būti atsižvelgiama į atitinkamą savaiminį ir neformalųjį mokymąsi ir (arba), jei aktualu, parengiamųjų programų baigimą. Baigus pameistrystės programas įgyjamos kvalifikacijos turėtų būti įtrauktos į nacionaliniu lygmeniu pripažįstamas kvalifikacijų sistemas, susietas su Europos kvalifikacijų sistema (7). Pameistrystės programos turėtų suteikti tolesnio mokymosi, įskaitant aukštąjį mokslą, galimybių, karjeros galimybių ir (arba), kai aktualu, mokymosi rezultatų vienetų kaupimo galimybių. Tarpvalstybinis pameistrių judumas darbo vietoje arba švietimo ir mokymo įstaigose turėtų būti palaipsniui skatinamas kaip pameistrio kvalifikacijos sudedamoji dalis.

      Profesinis orientavimas ir informuotumo didinimas

               12.

               Prieš pameistrystės programas ir jų metu turėtų būti teikiamos profesinio orientavimo, mentorystės ir paramos besimokančiam asmeniui paslaugos, siekiant užtikrinti gerus rezultatus, užkirsti kelią tam, kad asmenys nebaigtų šių programų, ir sumažinti jų nebaigiančių asmenų skaičių, taip pat teikti paramą tiems besimokantiems asmenims, kad jie vėl dalyvautų atitinkamose švietimo ir mokymo programose. Pameistrystė turėtų būti propaguojama kaip patraukli mokymosi galimybė vykdant plataus masto tikslinę informuotumo didinimo veiklą.

      Skaidrumas

               13.

               Turėtų būti užtikrintas pameistrystės pasiūlymų skaidrumas ir galimybė jais pasinaudoti valstybėse narėse ir tarp jų, be kita ko, naudojantis viešųjų ir privačių įdarbinimo tarnybų ir kitų atitinkamų įstaigų paslaugomis, ir, kai tinkama, naudojantis Sąjungos priemonėmis, pavyzdžiui, EURES, kaip numatyta EURES reglamente.

      Kokybės užtikrinimas ir pameistrių stebėsena

               14.

               Turėtų būti nustatytos kokybės užtikrinimo sistemos, deramai atsižvelgiant į Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinę sistemą (EQAVET) (8), įskaitant procesą, kuris sudarytų galimybę užtikrinti efektyvų ir patikimą mokymosi rezultatų vertinimą. Reikėtų užtikrinti pameistrių užimtumo ir karjeros stebėseną, laikantis nacionalinės ir Europos teisės aktų dėl duomenų apsaugos.

      Įgyvendinimas nacionaliniu lygmeniu

   Šios rekomendacijos taikymo srityje jos įgyvendinimo tikslais valstybės narės turėtų:

               15.

               skatinti aktyvų socialinių partnerių dalyvavimą rengiant, valdant ir įgyvendinant pameistrystės programas, atsižvelgiant į nacionalines darbo santykių sistemas ir švietimo ir mokymo praktiką;

               16.

               užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti pameistrystės programose, propaguoti lyčių lygybę ir kovoti su diskriminacija jose;

               17.

               įtraukti atitinkamas įgyvendinimo priemones į nacionalines reformų programas pagal Europos semestrą;

               18.

               atsižvelgti į šią sistemą naudojantis Europos Sąjungos fondais ir priemonėmis pameistrystėms remti.

         Komisija turėtų teikti reikiamą paramą, be kita ko, toliau nurodytais veiksmais:

      Rėmimo paslaugos

               19.

               parengti dalijimosi žiniomis, tinklaveikos ir tarpusavio mokymosi rėmimo paslaugas, kad valstybėms narėms ir atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams būtų padedama įgyvendinti pameistrystės programas, laikantis šios sistemos. Tai turėtų apimti tolesnius profesinio rengimo ir mokymo mokytojų bei instruktorių mokymo poreikius, susijusius su skaitmeninėmis inovacijomis pameistrystės programose;

      Informuotumo didinimas

               20.

               informuotumo didinimo kampanijomis, pavyzdžiui, rengiant Europos profesinių įgūdžių savaitę, propaguoti pameistrystės programų suteikiamą kompetenciją ir atkreipti dėmesį į jų patrauklumą, taip pat formuoti teigiamą jų įvaizdį tarp jaunimo, jų šeimų ir darbdavių;

      Finansavimas

               21.

               remti šios rekomendacijos įgyvendinimą atitinkamu Sąjungos finansavimu pagal atitinkamus teisės aktus;

      Tolesni veiksmai

               22.

               remiant trišaliam Profesinio mokymo patariamajam komitetui stebėti šios rekomendacijos įgyvendinimą, pasitelkiant esamas stebėsenos priemones, naudojamas Europos semestro kontekste;

               23.

               pateikti ataskaitą Tarybai dėl sistemos įgyvendinimo ne vėliau kaip per trejus metus nuo jos priėmimo.

      (1)  OL C 189, 2017 6 15, p. 15.

      (2)  OL C 155, 2009 7 8, p. 1.

      (3)  OL C 120, 2013 4 26, p. 1.

      (4)  OL C 88, 2014 3 27, p. 1.

      (5)  OL L 107, 2016 4 22, p. 1.

      (6)  COM(2016) 940 final

      (7)  OL C 189, 2017 6 15, p. 15.

      (8)  OL C 155, 2009 7 8, p. 1.


               20.9.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 337/113

      P8_TA(2017)0354
      ES ir Čilės asociacijos susitarimo prekybos skyriaus modernizavimas
      2017 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl derybų dėl ES ir Čilės asociacijos susitarimo prekybos ramsčio modernizavimo (2017/2057(INI))
      (2018/C 337/17)

         Europos Parlamentas,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2002 m. sudarytą Susitarimą, steigiantį Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, ir į jo prekybos ramstį, kuris įsigaliojo 2003 m. vasario 1 d. (1) (toliau – Asociacijos susitarimas),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio mėn. vykusio šeštojo ES ir Čilės asociacijos tarybos posėdžio rezultatus (2),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 5 d. jungtinio konsultacinio komiteto priimtą galutinę deklaraciją (3),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497) ir į 2017 m. gegužės mėn. Komisijos diskusijoms skirtą dokumentą dėl globalizacijos suvaldymo (4) bei 2017 m. balandžio mėn. diskusijoms skirtą dokumentą dėl socialinio Europos aspekto (5),

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus ir nuomones (C-350/12 P, 2/13, 1/09) ir į 2015 m. sausio 6 d. Europos ombudsmenės sprendimą, pagal kurį užbaigiamas jos iniciatyva atliktas tyrimas OI/10/2014/RA dėl informacijos tvarkymo ir galimybės susipažinti su dokumentais (6), ir atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo nuomonę 2/15,

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 3 d. rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Komisijai dėl prekybos paslaugomis susitarimo (TiSA) (7),

                  —

                  atsižvelgdamas į pakeitimus, kuriuos jis priėmė 2017 m. liepos 4 d. (8) dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl tam tikrų įmonių ir filialų pelno mokesčio informacijos atskleidimo,

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl 2010 m. Parlamento rekomendacijų dėl socialinių ir aplinkosaugos standartų, žmogaus teisių ir įmonių socialinės atsakomybės įgyvendinimo (9) ir į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (10),

                  —

                  atsižvelgdamas į savo EPRS tyrimą dėl Visuotinio ES ir Meksikos susitarimo ir ES ir Čilės asociacijos susitarimo sąlygų, susijusių su žmogaus teisėmis, poveikio (angl. The effects of human rights related clauses in the EU-Mexico Global Agreement and the EU-Chile Association Agreement) (11),

                  —

                  atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) trišalę deklaraciją dėl daugiašalių įmonių ir socialinės politikos principų ir TDO deramo darbo darbotvarkę;

                  —

                  atsižvelgdamas į 2015 m. Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (Paryžiaus susitarimas), kuri įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d. (12) ir kurią Čilė taip pat ratifikavo,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 3 d. ES ir Čilės jungtinio parlamentinio komiteto paskelbtą bendrą deklaraciją (13),

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 21 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnį, 207 straipsnio 3 dalį ir 217 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 24 d. Komisijos priimtą derybinių nurodymų projektą;

                  —

                  atsižvelgdamas į straipsnį dėl Čilės, paskelbtą Tarptautinės darbo grupės čiabuvių tautų klausimais (IWGIA) metinėje knygoje The Indigenous World 2016 („Čiabuvių pasaulis 2016 m.“) (14),

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 4 dalį ir 52 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8-0267/2017),

                  A.

                  kadangi strategijoje „Prekyba visiems“ tvirtai teigiama, kad „Komisija turi įgyvendinti politiką, kuri būtų naudinga visai visuomenei ir kuria, be pagrindinių ekonominių interesų, būtų skatinami europiniai ir visuotiniai standartai ir vertybės, daugiau dėmesio skiriant darniam vystymuisi, žmogaus teisėms, mokesčių slėpimui, vartotojų apsaugai ir atsakingai bei sąžiningai prekybai“;

                  B.

                  kadangi ES ir Čilė yra artimos partnerės, turinčios bendras vertybes ir įsipareigojusios skatinti veiksmingą daugiašalės prekybos valdymą ir žmogaus teisių paisymą, taip pat bendrą gerovę ir saugumą taisyklėmis grindžiamoje visuotinėje sistemoje; kadangi ES yra trečia didžiausia Čilės prekybos partnerė; kadangi Čilė, savo ruožtu, yra svarbi regiono valstybė ir viena iš pastaraisiais dešimtmečiais sparčiausiai besivystančios ekonomikos šalių Pietų Amerikoje ir šalyje vis dar vykdomos reformos;

                  C.

                  kadangi dabartinis asociacijos susitarimas, įskaitant jo prekybos ramstį, buvo sudarytas 2002 m. ir buvo labai naudingas nuo 2003 m. jį įgyvendinančioms abiem šalims, nes prekybos prekėmis apimtys išaugo dvigubai ir padidėjo prekybos paslaugomis mastas ir investicijos (15); vis dėlto derėtų atsižvelgti į tai, kad nuo to laiko ES ir Čilė sudarė modernesnius ir platesnio užmojo prekybos susitarimus;

                  D.

                  kadangi 2016 m. iš ES į Čilę eksportuotų prekių vertė siekė daugiau kaip 8,6 mlrd. EUR, o iš Čilės į ES eksportuotų prekių vertė – 7,4 mlrd. EUR; kadangi 2015 m. ES į Čilę eksportuotų paslaugų vertė sudarė 3,8 mlrd. EUR, o iš Čilės į ES eksportuotų paslaugų vertė – 2 mlrd. EUR; kadangi ES tiesioginių užsienio investicijų (TUI) atsargos Čilėje sudarė 42,8 mlrd. EUR (16);

                  E.

                  kadangi asociacijos susitarimas neapima, inter alia, atskirų skyrių dėl investicijų, MVĮ intelektinės nuosavybės teisių (INT), energetikos ir lyties klausimų, taip pat neapima prekybos ir darnaus vystymosi skyriaus (TSDC), įskaitant reikalavimus laikytis darbo ir aplinkosaugos standartų ir skatinti geriausią patirtį tokiose srityse, kaip įmonių socialinė atsakomybė (ĮSA) ir darnumo užtikrinimas;

                  F.

                  kadangi visose ES prekybos derybose reikia išsaugoti vyriausybių teisę ir galimybę reguliuoti siekiant patenkinti visuomenės interesus, kaip antai visuomenės sveikatos apsauga ir skatinimas, socialinės paslaugos, socialinė ir vartotojų apsauga, viešasis švietimas, sauga, aplinkos apsauga, gyvūnų gerovė, visuomenės moralė, privatumo ir duomenų apsaugos užtikrinimas, kultūros įvairovės skatinimas ir apsauga;

                  G.

                  kadangi ES prekybos derybomis turi būti užtikrinta, kad šalys pasiektų kuo aukštesnį socialinės, darbuotojų ir aplinkos apsaugos lygį, ir jos gali tapti socialinio teisingumo ir darnaus vystymosi darbotvarkės skatinimo priemone tiek ES, tiek visame pasaulyje; kadangi asociacijos susitarimo modernizavimas turėtų būti laikomas galimybe ES ir jos valstybėms narėms savo prekybos susitarimais toliau skatinti bendrus aukštus standartus ir įsipareigojimus, visų pirma darbuotojų teisių, aplinkos apsaugos, vartotojų teisių ir visuomenės gerovės srityse; kadangi Komisija paskelbė, jog ketina svarstyti įvairius būdus, kaip užtikrinti, kad būtų laikomasi šių įsipareigojimų, ir kad taip pat bus svarstoma sankcijomis pagrįsta sistema;

                  H.

                  kadangi ES ir Čilės jungtinis konsultacinis komitetas, kurį sudaro abiejų šalių pilietinės visuomenės organizacijos, 2016 m. spalio 4 ir 5 d. surengė savo pirmąjį posėdį, kad peržiūrėtų dabartinio Asociacijos susitarimo įgyvendinimą, taip pat derybas dėl šio susitarimo atnaujinimo, ir pateiktų pilietinės visuomenės indėlį bei paskatintų ES ir Čilės dialogą ir bendradarbiavimą ne tik vyriausybiniais kanalais; kadangi atsižvelgiant į tai, kad susitarimas modernizuojamas, neturėtų būti vėl smarkiai vėluojama įsteigti jungtinį konsultacinį komitetą; kadangi modernizuotam susitarimui įsigaliojus pilietinės visuomenės dalyvavimas turi būti grindžiamas aiškiomis struktūromis, narystės ir ataskaitų teikimo įgaliojimų pusiausvyra;

                  I.

                  kadangi ES ir Čilė dalyvavo daugiašalėse derybose, kuriomis siekta labiau liberalizuoti prekybą paslaugomis;

                  J.

                  kadangi Čilė – PPO Sutarties dėl viešųjų pirkimų stebėtoja, o ne susitarimo šalis, ji nedalyvauja daugiašalėse derybose dėl Susitarimo dėl aplinkosaugos prekių;

                  K.

                  kadangi 2002 m. ES ir Čilės asociacijos susitarimo 45 straipsnyje į bendradarbiavimui skirtą skyrių įtrauktos nuostatos, kuriose nurodyta, kad šis susitarimas turėtų „prisidėti prie politikos ir programų, kuriomis gerinamas, užtikrinamas ir didinamas teisingas vyrų ir moterų dalyvavimas visuose politinio, ekonominio, socialinio ir kultūrinio gyvenimo sektoriuose, stiprinimo“;

                  L.

                  kadangi Čilė yra prisijungusi prie Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno (angl. Trans-Pacific Partnership, TPP), kurios ateitis šiuo metu nėra aiški, ir su visomis Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno šalimis yra pasirašiusi LPS bei, daugelio nuomone, yra stabili ir patikima partnerė;

                  M.

                  kadangi 2010 m. Čilė tapo pirmąja Pietų Amerikos šalimi, tapusia EBPO nare, ir ji turi patikimą makroekonomikos sistemą;

                  N.

                  kadangi svarbu kuo įtraukiau padidinti modernizuojant asociacijos susitarimo prekybos ramstį atsirandančias galimybes įmonėms, ypač MVĮ, ir piliečiams ES ir Čilėje; kadangi ryšium su tuo būtų galima padaryti daugiau, pavyzdžiui, platinant prieinamą informaciją, nes tai galėtų paskatinti svarų naudos didėjimą visoms asociacijos susitarimo šalims;

                  O.

                  kadangi Čilė su 17 ES valstybių narių yra sudariusi dvišales investicijų sutartis (DIS), kurių turinys neatspindi naujausių pokyčių ir geriausios patirties investicijų politikos srityje ir kurios būtų pakeistos ir nustotų galioti, kai įsigalios Sąjungos ir Čilės susitarimas, į kurį bus įtrauktas investicijų skyrius;

                  P.

                  kadangi neproporcingai griežtos Čilės teisės aktų sąlygos, kurių turi laikytis ES žvejybos laivai, šiems laivams trukdo naudotis uosto infrastruktūra Čilėje siekiant iškrauti, perkrauti krovinius, prisipilti kuro ar gauti žvejybos įrankių;

                  Q.

                  kadangi šiuo metu Čilės eksporto modelis labai skiriasi nuo Europos modelio, nes jame dominuoja žaliavų, pvz., vario, vaisių ir daržovių eksportas;

                  1.

                  rekomenduoja Tarybai, Komisijai ir EIVT:

                              a)

                              užtikrinti, kad Europos Parlamentas visų derybų metu nedelsiant gautų visą ir tikslią informaciją, kad galėtų nuspręsti, ar duoti pritarimą modernizuoto asociacijos susitarimo su Čile, įskaitant susitarimo prekybos ramstį, sudarymui; atkreipti dėmesį į tai, kad, nors pagal SESV 217 straipsnį sudaryti asociacijos susitarimai paprastai yra mišraus pobūdžio ir apima į bendros prekybos politiką nepatenkančias sritis, Teisingumo Teismui pateikus nuomonę dėl ES ir Singapūro laisvosios prekybos susitarimo, reikia gerai apsvarstyti, kaip modernizuoti ES ir Čilės asociacijos susitarimą, siekiant atskirti ir apsaugoti prekybos išimtinės ir pasidalijamosios kompetencijos sritis, ir visapusiškai paisyti kompetencijos paskirstymo tarp Sąjungos ir jos valstybių narių per visą derybų procesą, taip pat siekiant pasirašyti ir sudaryti susitarimus; taigi sudaryti du atskirus susitarimus, aiškiai atskiriant prekybos ir investicijų susitarimą, kuriame yra tik išimtinei Sąjungos kompetencijai priklausantys klausimai, ir antrąjį susitarimą, kuris apima bendros su valstybėmis narėmis kompetencijos klausimus;

                              b)

                              atsižvelgti į tai, kad nuo Asociacijos susitarimo įsigaliojimo tiek ES, tiek Čilė sudarė šiuolaikiškesnius, platesnio užmojo ir išsamesnius prekybos susitarimus ir kad jų susitarime nesprendžiami įvairių sričių klausimai, kurie yra svarbūs norint užtikrinti, kad juo būtų prisidedama prie bendro ekonomikos augimo, lygių galimybių, deramo darbo ir darnaus vystymosi, taip pat darbo ir aplinkos apsaugos standartų paisymo ir skatinimo bei lyčių lygybės, kurie naudingi abiejų šalių piliečiams;

                              c)

                              laikyti, kad, atsižvelgiant į ekonominius ir politinius pokyčius, įvykusius per pastaruosius 15 metų, svarbu ir reikia siekti modernizuoti ES ir Čilės asociacijos susitarimą, ypač su prekyba susijusį jo aspektą, remiantis abipusiškumu, abipuse nauda ir pusiausvyra, ir atsižvelgti į ES ir Čilės jungtinio parlamentinio komiteto nuolat reiškiamą paramą modernizavimui, taip pat į tai, kad jungtinis konsultacinis komitetas palankiai įvertino veiksmus, kuriais siekiama susitarimą atnaujinti;

                              d)

                              prisiminti, kad globalizacijos ir prekybos politikos klausimais neseniai Europoje ir kitur buvo aktyviai diskutuota, nes šios politikos nauda gali būti paskirstyta ne po lygiai; manyti, kad būtina numatyti tendencijas ir galimas pasekmes, siekiant užtikrinti įtraukesnį prekybos teikiamos naudos paskirstymą ir suteikti tinkamą apsaugą tiems, kurie negali pasinaudoti susitarimu ir kurie vykstant vėlesniam procesui gali atsidurti prastesnėje padėtyje; todėl plėtoti politikos veiksmus, visų pirma ne tik nacionaliniu, bet ir Sąjungos lygiu ir kitose srityse, ne tik prekybos susitarimų srityje, pavyzdžiui, pramonės, mokesčių ir socialinės politikos srityse;

                              e)

                              nepamiršti, kokia svarbi daugiašalė darbotvarkė ir kad visomis dvišalėmis derybomis neturi būti kenkiama daugiašalės pažangos siekiui; atsižvelgti į tai, kad tvirtesni ES ir Čilės dvišaliai santykiai ir bendradarbiavimas taip pat turėtų supaprastinti glaudesnį šalių bendradarbiavimą ir sąveiką daugiašalėje ir keliašalėje aplinkoje; šiuo atžvilgiu skatinti visapusišką Čilės dalyvavimą derybose dėl PPO Susitarimo dėl aplinkosaugos prekių ir PPO peržiūrėtos Sutarties dėl viešųjų pirkimų;

                              f)

                              modernizavimo procese didžiausią dėmesį skirti bendroms vertybėms ir tęsti nuostatų dėl žmogaus teisių įtraukimo praktiką, kaip tai daroma sudarant visus asociacijos susitarimus;

                              g)

                              užtikrinti, kad visame modernizuoto asociacijos susitarimo tekste būtų užtikrinta ir aiškiai bei nedviprasmiškai įtvirtinta šalių teisė ir galimybė priimti ir taikyti savo pačių įstatymus ir kitus teisės aktus, atsižvelgiant į viešąjį interesą, kad būtų pasiekti teisėti viešosios politikos tikslai, pavyzdžiui, susiję su žmogaus teisių apsauga ir skatinimu, įskaitant tokias sritis kaip prieiga prie vandens, visuomenės sveikata, socialinės paslaugos, viešoji švietimo sistema, sauga, aplinka, visuomenės dorovė, socialinė ir vartotojų apsauga, privatumo ir duomenų apsauga, ir kultūrų įvairovės propagavimu ir apsauga; užtikrinti, kad jokie investuotojų reikalavimai netrukdytų siekti šių tikslų; ryšium su tuo pabrėžti, kad ES laisvosios prekybos susitarimu nesiekiama riboti teisėtus Sąjungos, jos valstybių narių ar subfederalinių subjektų interesus reguliuoti atsižvelgiant į viešąjį interesą;

                              h)

                              derybose dėl prekybos prekėmis siekti gerokai pagerinti rinkos prieinamumą atsižvelgiant į visas tarifų pozicijas, panaikinti nereikalingas kliūtis, įskaitant kliūtis, susijusias su ES laivų galimybėmis naudotis uostų infrastruktūra, kartu atsižvelgiant į tai, kad yra daugybė jautrių žemės ūkio ir pramonės produktų, kuriems reikėtų sudaryti deramas sąlygas, pvz., taikant tarifines kvotas, skiriant tinkamus pereinamuosius laikotarpius arba prireikus jų neįtraukiant į susitarimą; įtraukti tinkamą naudoti ir veiksmingą dvišalę apsaugos sąlygą, kuria sudaroma galimybė laikinai sustabdyti lengvatų taikymą, jeigu dėl atnaujinto asociacijos susitarimo įsigaliojimo importo didėjimas darytų arba galėtų daryti žalą pažeidžiamiems sektoriams;

                              i)

                              į savo derybinius nurodymus įtraukti tikslą supaprastinti kilmės taisykles ir muitinės procedūras, siekiant pritaikyti jas prie tikrosios vis sudėtingesnių pasaulinių vertės grandinių padėties; užtikrinti, kad į atnaujintą Asociacijos susitarimą būtų įtrauktos kovos su sukčiavimu nuostatos ir priemonės bei įsipareigojimai standartizuoti muitinės taisykles ir praktiką, kad būtų padidintas skaidrumas, veiksmingumas, teisinis tikrumas ir muitinių bendradarbiavimas, kartu atnaujinant ir supaprastinant procedūras, kaip nurodyta PPO susitarime dėl prekybos lengvinimo ir peržiūrėtoje Kioto konvencijoje;

                              j)

                              prekybos paslaugomis srityje atsižvelgti į tai, kad pagal dabartinį asociacijos susitarimą nevisiškai išnaudotos paslaugų sektoriaus galimybės ir kad modernizuotame asociacijos susitarime reikėtų spręsti nereikalingų patekimo į rinką ir nacionalinio režimo kliūčių klausimą; atsižvelgti į tai, kad reikėtų prisiimti įsipareigojimus, pagrįstus Bendruoju susitarimu dėl prekybos paslaugomis (GATS) ir kad prireikus reikėtų atnaujinti taisykles, kad jos atspindėtų naujus pokyčius; garso ir vaizdo paslaugų neįtraukti į šio susitarimo taikymo sritį; užtikrinti, ir aiškiai numatyti, kad modernizuotas asociacijos susitarimas netrukdytų šalių gebėjimui nustatyti, reguliuoti, teikti ir remti viešąsias paslaugas atsižvelgiant į viešąjį interesą, kad susitarime nebūtų iš vyriausybių reikalaujama privatizuoti jokių paslaugų, taip pat nebūtų užkirstas kelias vyriausybėms teikti viešąsias paslaugas, kurias anksčiau tiekdavo privatieji paslaugų teikėjai, arba valstybei vėl imti kontroliuoti paslaugas, kurias valdžios institucijos anksčiau buvo pasirinkusios privatizuoti, nei trukdyti valdžios institucijoms plėsti visuomenei teikiamas paslaugas išbraukiant visas sąlygas, nuostatas ar įsipareigojimus, kuriais būtų mažinamas būtinas lankstumas, kad dabartinės ir būsimos visuotinės svarbos ekonominės paslaugos vėl būtų valstybės kontroliuojamos;

                              k)

                              užtikrinti, kad atnaujintu susitarimu būtų nustatyti reikiami veiksmai, kuriais būtų numatytas didesnis reguliavimo skaidrumas ir savitarpio pripažinimas, įskaitant nuostatas, kuriomis siekiama užtikrinti nešališkumą ir aukščiausių apsaugos standartų, susijusių su reikalavimais, kvalifikacijomis ir licencijomis, laikymąsi, ir šioje srityje numatyti konsultacijų institucinius mechanizmus, kuriuose dalyvautų įvairūs suinteresuotieji subjektai, pvz., MVĮ ir pilietinės visuomenės organizacijos;

                              l)

                              užtikrinti, kad, nors prisiimti įsipareigojimai supaprastinti fizinių asmenų atvykimą ir pasilikimą verslo tikslais, užsienio paslaugų teikėjai turi laikytis ES ir valstybių narių socialinių ir darbuotojų teisės aktų ir taikomų kolektyvinių susitarimų, kai darbuotojai naudojasi 4 režimo įsipareigojimais;

                              m)

                              užtikrinti, kad visas plataus užmojo bendradarbiavimas reguliavimo klausimais ir standartų harmonizavimas išliktų savanoriški, juos vykdant būtų paisoma reguliavimo institucijų savarankiškumo, jie būtų pagrįsti vien didesniais informacijos mainais ir administraciniu bendradarbiavimu, siekiant įvardyti nereikalingas kliūtis ir administracinę naštą, ir jais turi būti išsaugotas atsargumo principas; nepamiršti, jog, didinant konvergenciją ir bendradarbiavimą tarptautinių standartų srityje, kartu užtikrinant aukščiausią vartotojų, aplinkos, socialinės ir darbuotojų apsaugos lygį, turi būti siekiama, kad bendradarbiavimas reguliavimo srityje būtų naudingas pasaulio ekonomikos valdymui;

                              n)

                              apsvarstyti galimybę į atnaujintą Asociacijos susitarimą įtraukti finansinių paslaugų rizikos ribojimo išlygą, pagrįstą į ES ir Kanados Išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimą (IEPS) įtraukta išlyga, kad šalims būtų suteikta politinė erdvė reguliuoti savo finansų ir banko sektorius, siekiant užtikrinti finansų sistemos stabilumą ir vientisumą; įtraukti apsaugos priemones ir bendrąsias išimtis, susijusias su kapitalo judėjimu ir mokėjimais, taikytinas tais atvejais, kai kapitalo judėjimas ir mokėjimai sukelia ar gali sukelti didelių sunkumų sklandžiam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui arba ES mokėjimų pusiausvyrai;

                              o)

                              įtraukti nuostatas dėl gero mokesčių valdymo ir skaidrumo standartų, kurios dar kartą patvirtintų šalių įsipareigojimą įgyvendinti tarptautinius standartus kovojant su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu bei mokesčių vengimu, ypač EBPO mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo rekomendacijas, taip pat nuostatas, kurios apimtų reikalavimus dėl automatiško keitimosi informacija ir verslo patikos fondų tikrosios nuosavybės viešųjų registrų steigimo, taip pat konkrečias nuostatas skyriuose dėl finansinių paslaugų, kapitalo judėjimo ir įsteigimo, kuriomis būtų nustatyta, kad įmonių mokesčių planavimas turi būti atsekamas;

                              p)

                              nepamiršti, kad korupcija kenkia žmogaus teisėms, lygybei ir socialiniam teisingumui ir yra didelė kliūtis ekonomikai augti; įtraukiant specialų skirsnį, kuriame būtų išdėstyti aiškūs ir tvirti įsipareigojimai bei priemonės, kovoti su visų formų korupcija ir įgyvendinti tarptautinius standartus bei daugiašales kovos su korupcija konvencijas;

                              q)

                              manyti, kad tvarios nuostatos dėl viešųjų pirkimų atvėrimo, kuriomis skatinama laikytis naudingiausio pasiūlymo principo, apimančio socialinius, aplinkos apsaugos ir inovacijų kriterijus, supaprastintas procedūras ir skaidrumą konkurso dalyvių atžvilgiu, įskaitant veiksmingas galimybes dalyvauti subjektams iš kitų šalių, taip pat gali būti veiksmingos kovos su korupcija priemonės ir jomis gali būti didinamas viešojo administravimo sąžiningumas ir teikiama ekonominė nauda mokesčių mokėtojams; atnaujintame asociacijos susitarime numatyti paprastesnį patekimą į viešųjų pirkimų rinkas, taip pat ir ne centriniu lygmeniu, skaidrias procedūras, pagrįstas nacionaliniu režimu, nešališkumu ir teisingumu;

                              r)

                              užtikrinti, kad investicijų politika apimtų gerą valdymą ir sudarytų geresnes sąlygas investicijoms, taip pat plėtoti ir įtvirtinti investuotojų įsipareigojimus tuo pačiu gerinant investuotojų apsaugą;

                              s)

                              užtikrinti, kad derybiniuose nurodymuose Komisijai būtų nurodyta vesti derybas dėl modernaus investicijų skyriaus, atsižvelgiant į geriausią tarptautinę patirtį, pvz., Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferenciją (UNCTAD), darnaus vystymosi investicijų politikos strategiją ir naujausią Teisingumo Teismo nuomonę dėl ES ir Singapūro LPS;

                              t)

                              siekti, kad būtų atlikta reikalinga tarptautinė ginčų sprendimo tvarkos reforma; siekti, kad visos šalys įsipareigotų pirmiausia kreiptis į kompetentingus teismus ir pakeisti investuotojų ir valstybės ginčų sprendimą (IVGS) viešųjų investicijų teismų sistema (angl. ICS), turinčia apeliacinį mechanizmą, griežtas taisykles dėl interesų konfliktų ir įgyvendinamą elgesio kodeksą; atsižvelgti į investuotojų įsipareigojimus ir išsaugoti teisę reguliuoti siekiant teisėtų viešosios politikos tikslų, pavyzdžiui, susijusių su sveikata ir vandens tiekimu, taip pat darbuotojų ir aplinkos apsauga; siekti išvengti nepagrįsto bylinėjimosi ir apimti visas demokratines procedūrines garantijas, kaip antai teisė į vienodas galimybes kreiptis į teismą (ypatingą dėmesį skiriant MVĮ), užtikrinti teismų nepriklausomumą, skaidrumą ir atskaitomybę, taip pat siekti daugiašalio investicijų teismo įsteigimo (angl. MIC);

                              u)

                              užtikrinti, kad modernizuotas asociacijos susitarimas apimtų tvirtą ir plataus užmojo TSDC, į kurį būtų įtrauktos privalomos ir įgyvendinamos nuostatos, kurioms būtų taikomi tinkami ir veiksmingi ginčų sprendimo mechanizmai, pagal kurias, be įvairių vykdymo užtikrinimo metodų, būtų numatyta sankcijomis pagrįsta sistema ir būtų sudarytos sąlygas tinkamai dalyvauti socialiniams partneriams ir pilietinei visuomenei; mano, kad į TSDC, be kita ko, reikėtų įtraukti šalių įsipareigojimą priimti ir nacionaliniuose įstatymuose bei teisės aktuose išsaugoti pagrindinėse TDO konvencijose įtvirtintus principus ir veiksmingai įgyvendinti naujausias TDO priemones, visų pirma valdymo konvencijas, deramo darbo darbotvarkę, TDO konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių tautų teisių, Konvenciją dėl darbuotojų – vyrų ir moterų – lygių galimybių ir vienodo požiūrio į juos, Namų ūkio darbuotojų konvenciją ir Konvenciją dėl pareigų šeimai turinčių darbuotojų, taip pat darbuotojų migrantų darbo standartus ir įmonių socialinę atsakomybę, įskaitant EBPO tam tikriems sektoriams skirtas gaires ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, taip pat procedūrą, pagal kurią jungtiniame konsultaciniame komitete susirinkę socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė galėtų paraginti pradėti vyriausybės konsultacijas;

                              v)

                              atsižvelgiant į Čilės pasiektą pažangą dvišalėse prekybos derybose su Urugvajumi ir Kanada, užtikrinti, kad šalys įtrauktų konkretų skyrių dėl prekybos ir lyčių lygybės bei moterų įgalinimo, kuriame būtų nustatyti aiškūs ir išmatuojami tikslai, viršijantys tarptautines žmogaus teises, darbo ir socialinius standartus, kurių laikosi šalys, numatytos aktyvios priemonės, kuriomis siekiama pagerinti moterų galimybes pasinaudoti asociacijos susitarimu teikiamomis galimybėmis; nustatyti priemones, kuriomis būtų siekiama, inter alia, užtikrinti geresnę profesinio ir šeiminio gyvenimo pusiausvyrą ir naudotis socialinėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis; taip pat užtikrinti, kad susitarimo šalys įsipareigotų kaupti suskirstytus duomenis, kad būtų galima atlikti nuodugnias asociacijos susitarimo poveikio lyčių lygybei ex ante ir ex post analizes; siekti didesnio moterų valdomų įmonių (visų pirma labai mažų įmonių ir MVĮ) dalyvavimo viešuosiuose pirkimuose, atsižvelgiant į patirtį, įgytą Čilės lyčių lygybės ministerijos, kuri 2015 m. priėmė programą, kuria didinamas moterų verslininkių, kaip tiekėjų, dalyvavimas „Chile Compras“ viešųjų pirkimų rinkoje; remti moterų įmonių tarptautinimą ir skatinti moteris naudotis 4 režimo teikiamomis galimybėmis; užtikrinti, kad lyčių lygybės žinios būtų įtrauktos į derybų grupes ir periodines diskusijas dėl šio skyriaus įgyvendinimo Jungtiniame konsultaciniame komitete, kuris taip pat turėtų būti įtrauktas į lyčių lygybę skatinančias organizacijas;

                              w)

                              taip pat įtraukti išsamų skyrių apie labai mažas įmones ir MVĮ, kuriame būtų numatyta didelė pažanga, susijusi su prekybos sąlygų gerinimu, prekybai kylančių kliūčių panaikinimu ir nereikalinga administracine našta, taip pat aktyvios priemonės, kuriomis būtų siekiama užtikrinti, kad būtų pakankamai naudojamasi susijusiomis galimybėmis ir kad jos būtų teikiamos visiems pagrindiniams ir galimiems dalyviams (t. y. sukuriant vieno langelio sistemą, tam skirtas interneto svetaines ir skelbiant sektorių gaires, kuriose būtų pateikiama informacija apie procedūras ir naujas prekybos ir investicijų galimybes);

                              x)

                              įtraukti skyrių dėl energetikos, kuris apimtų, inter alia, atsinaujinančiosios energijos ir žaliavų klausimus; pripažinti, kad svarbu įgyvendinti daugiašalius aplinkos susitarimus (būtent Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos), įtraukti su prekyba susijusias nuostatas ir įpareigojimus dalyvauti vykdant tarptautines priemones, derybas ir abipusiškai naudingą prekybos ir aplinkos politiką, atitinkančią žiedinės ekonomikos tikslus, įskaitant įsipareigojimus dėl žaliojo ekonomikos augimo, ir remti bei toliau skatinti prekybą aplinkos apsaugos prekėmis ir paslaugomis bei atsinaujinančiąja energija, taip pat klimatui nekenkiančiomis technologijomis, ir investicijas į jas;

                              y)

                              priimti derybinius nurodymus, pagal kuriuos būtų numatyta sustiprinti gyvūnų gerovės nuostatas, įtrauktas į dabartinį asociacijos susitarimą, vykdant veiksmingą dvišalį bendradarbiavimą šiuo klausimu ir numatant sąlyginį liberalizavimą tais atvejais, kai gaminant tam tikrus produktus kyla pavojus gyvūnų gerovei;

                              z)

                              priimti derybinius nurodymus, kuriuose būtų išdėstyti reikalavimai spręsti su konkurencijos teisės ir nuostatų dėl sanitarijos ar fitosanitarijos priemonių įgyvendinimu susijusius klausimus, kad būtų atsižvelgta į skaidrumo, proceso teisingumo ir nediskriminavimo principus, taip pat į su subsidijomis susijusias taisykles;

                              aa)

                              atsižvelgti į tai, kad visuose prekybos susitarimuose vartotojų gerovė turi būti įtvirtinta kaip vienas iš bendrų tikslų ir jais reikia užtikrinti, kad asociacijos susitarimu šalys įsipareigotų taikyti aukšto lygio vartotojų saugos ir apsaugos reikalavimus ir kad būtų laikomasi aukščiausių tarptautinių standartų ir būtų parengta nuosekli geriausia patirtis, ypač susijusi su vartotojų apsauga finansinių paslaugų, produktų ženklinimo ir e. prekybos srityse;

                              ab)

                              pripažinti, kad derybose turi būti priimtos tvirtos ir įgyvendinamos nuostatos, apimančios visų intelektinės nuosavybės teisių formų pripažinimą ir apsaugą, įskaitant plataus užmojo nuostatas dėl geografinių nuorodų (GN), pagrįstas į dabartinį Asociacijos susitarimą įtrauktomis nuostatomis, kurios buvo praplėstos, užtikrinant geresnes prieigos prie rinkos galimybes, geresnį įgyvendinimą ir galimybę įtraukti naujas geografines nuorodas; užtikrinti, kad persvarstytas asociacijos susitarimas apimtų intelektinės nuosavybės skyrių, be kita ko, užtikrinantį reikiamą lankstumą, ir kad su intelektinės nuosavybės teisėmis susijusios nuostatos netrukdytų gauti įperkamų svarbiausių vaistų ir gydymo pagal vietines visuomenės sveikatos programas; užtikrinti, kad šis skyrius apimtų daugiau negu numatyta Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), nuostatose;

                              ac)

                              užtikrinti, kad šalys garantuotų kuo aukštesnį skaidrumo ir dalyvavimo lygį, užtikrinant, kad būtų pasiekti derybų tikslai, ir kad tai apimtų nuolatinį ir tinkama informacija grindžiamą dialogą su visomis susijusiomis šalimis, įskaitant suinteresuotuosius subjektus, pvz., įmones, profesines sąjungas ir pilietinę visuomenę, įskaitant čiabuvių atstovus; šiuo atžvilgiu sistemingai įtraukti kompetentingas parlamentines institucijas, visų pirma ES ir Čilės jungtinį parlamentinį komitetą ir jungtinį konsultacinį komitetą visu asociacijos susitarimo galiojimo ciklu – nuo derybų iki įgyvendinimo ir vertinimo, ir, ryšium su įgyvendinimo etapu, remti oficialaus Čilės pilietinės visuomenės dalyvavimo institucijos sukūrimą, kad būtų atsižvelgta į Čilės visuomenės pliuralizmą, ypatingą dėmesį skiriant jos čiabuvių tautoms; siekiant šio tikslo kartu su Čile užtikrinti, kad visa susijusi informacija būtų skelbiama plačiajai visuomenei prieinamiausiu būdu, įskaitant informacijos suvestines, išverstas į ispanų kalbą, kuri yra bendra oficialioji kalba;

                              ad)

                              atsižvelgti į Parlamento raginimus supažindinti visuomenę su prekybos derybų įgaliojimais ir skelbti derybinius nurodymus dėl asociacijos susitarimo modernizavimo iš karto po jų priėmimo;

                              ae)

                              užtikrinti, kad asociacijos susitarime būtų numatyti reikiami mechanizmai, kuriais jį įgyvendinant būtų užtikrintas praktinis jo laikymasis, įskaitant šiuolaikinį, veiksmingą tarpvalstybinių ginčų sprendimo mechanizmą;

                  2.

                  paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, EIVT, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Čilės Respublikos vyriausybei ir parlamentui.

         (1)  OL L 352, 2002 12 30, p. 3.

         (2)  Tarybos pranešimas spaudai 197/15, 2015 4 21.

         (3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-chile-jcc-01-declaration

         (4)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_lt.pdf

         (5)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-social-dimension-europe_lt.pdf

         (6)  https://www.ombudsman.europa.eu/lt/cases/decision.faces/lt/58668/html.bookmark

         (7)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0041.

         (8)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0284.

         (9)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0298.

         (10)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 94.

         (11)  http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU% 282017%29558764

         (12)  http://unfccc.int/files/essential_background/convention/application/pdf/english_paris_agreement.pdf

         (13)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/113103/1107500EN.pdf

         (14)  http://www.iwgia.org/publications/search-pubs?publication_id=740

         (15)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/chile/

         (16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/september/tradoc_113364.pdf