               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 621 final

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            Tarybos rekomendacija dėl Nyderlandų 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Nyderlandų stabilumo programos
            {SWD(2022) 621 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               Tarybos rekomendacija dėl Nyderlandų 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Nyderlandų stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241
                  3
               , kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Priemonė prisideda prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kartu didindama valstybių narių ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Ji taip pat padeda stiprinti tvarią viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. 2022 m. birželio [XX] d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, atnaujintas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

               (2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Nyderlandai nurodyti kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą
                  4
               . Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

               (3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva
                  5
               , pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą;

               (4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pateiktas per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus, arba didelę jų dalį. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

               (5)nuo 2020 m. kovo mėn. taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga
                  6
               . 2021 m. kovo 3 d. komunikate
                  7
                Komisija taip pat išdėstė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą pratęsti 2023 m. būtų pagrįsta dėl didesnio neapibrėžtumo ir didelės neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikos karo Europoje aplinkybėmis, dėl precedento neturinčių energijos kainų šuolių ir tolesnių tiekimo grandinės sutrikimų;

               (6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. stabilumo programos pateikto požiūrio, fiskalinės politikos kryptį šiuo metu geriausia vertinti kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės negrąžintina parama (dotacijomis) ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytį, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu
                  8
               . Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų
                  9
                pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

               (7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą
                  10
                ir jame pateikė plataus pobūdžio 2023 m. fiskalinės politikos gairių, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pažymėjo, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas; tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija valstybes nares paragino atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

               (8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į šiuos aspektus, fiskalinis atsakas turi būti didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir išlaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų šuolio poveikį ir padėti apriboti antrinio poveikio infliacinį spaudimą tikslinėmis ir laikinomis priemonėmis; fiskalinė politika turi likti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie greitai kintančių aplinkybių, ir skirtis konkrečiose šalyse priklausomai nuo jų fiskalinės ir ekonominės padėties, įskaitant krizės poveikį joms ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą į jas;

               (9)2022 m. balandžio 29 d. Nyderlandai pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnį pateikė 2022 m. stabilumo programą. Nyderlandai dar nepateikė nacionalinės reformų programos, nes programa bus įtraukta į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą;

               (10)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Nyderlandų ataskaitą
                  11
               . Joje įvertinta Nyderlandų pažanga, padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta Nyderlandų pažanga, padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

               (11)Komisija atliko Nyderlandų nuodugnią apžvalgą pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį, o jos rezultatus paskelbė 2022 m. gegužės 23 d.
                  12
                Komisija padarė išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma pažeidžiamumas susijęs su didele privačiojo sektoriaus skola ir dideliu einamosios sąskaitos pertekliumi, kurie yra svarbūs tarpvalstybiniu mastu;

               (12)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Nyderlandams, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji Nyderlandams taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Nyderlandų valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 3,7 % BVP 2020 m. iki 2,5 % 2021 m. Nyderlandų fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sudarė 3,3 % BVP tiek 2020, tiek 2021 m. Priemonės, kurių Nyderlandai ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, valdžios sektoriaus skola 2021 m. siekė 52,1 % BVP;

               (13)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra realistiškas. Vyriausybė prognozuoja, kad 2022 m. realusis BVP padidės 3,6 %, o 2023 m. – 1,7 %. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas realiojo BVP augimas panašus: 3,3 % 2022 m. ir 1,6 % 2023 m. 2022 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad 2022 m. nominalusis deficitas išliks 2,5 % BVP, o 2023 m. jis sumažės iki 2,3 %. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. sumažės iki 53,1 %, o 2023 m. – iki 52,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas atitinkamai sudarys 2,7 % BVP ir 2,1 % BVP. 2022 m. jis yra didesnis nei 2022 m. stabilumo programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl to, kad į programą tik iš dalies įtrauktos priemonės, kurių imtasi reaguojant į dideles energijos kainas, o 2023 m. šiek tiek mažesnis, daugiausia dėl mažesnio bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo ir kitų išlaidų, kurias numato Komisija. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 51,4 % 2022 m. ir 50,9 % 2023 m. Skirtumą lemia skirtinga nominaliojo BVP prognozė.

               Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 1,5 %;

               (14)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, taigi numatoma, kad laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažės nuo 3,4 % BVP 2021 m. iki 0,9 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį daro priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ekonominiu ir socialiniu energijos kainų kilimo poveikiu; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad jos sudaro 0,7 % BVP 2022 m., o 2023 m. jos bus palaipsniui nutrauktos
                  13
               . Šias priemones daugiausia sudaro socialiniai pervedimai skurdesniems namų ūkiams ir netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimas. Paskelbta, kad šios priemonės yra laikinos. Vis dėlto, jei energijos kainos aukštos liks ir 2023 m., kai kurių iš šių priemonių galiojimas galėtų būti tęsiamas. Viena iš šių priemonių, visų pirma netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimas, nėra tikslinė. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidos, kurios, kaip numatoma Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje, sudarys 0,1 % BVP tiek 2022 m., tiek 2023 m.
                  14
               , taip pat 2023 m. 0,1 % BVP padidėjančios gynybos išlaidos;

               (15)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Nyderlandams
                  15
                2022 m. vykdyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji Nyderlandams taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu ir tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

               (16)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Nyderlandų 2022 m. stabilumo programoje pateikta informacija, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (-2,6 % BVP) bus remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba
                  16
               . Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų nesikeisti
                  17
               . Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų būti neutralus: 0,0 procentinio punkto BVP
                  18
               . Todėl Nyderlandai planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 2,0 procentinio punkto. Šis didelis skatinamasis poveikis apima papildomą poveikį tų priemonių, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų padidėjimo (0,7 % BVP) poveikį, taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP), o prie grynųjų einamųjų išlaidų augimo, be kita ko, atitinkamai 0,3 % BVP ir 0,2 % BVP turėtų prisidėti ir papildomos klimato priemonės (kuriomis siekiama mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir skatinti tvariąją energetiką) bei švietimo srities priemonės (perkvalifikavimas, mokytojų rengimas);

               (17)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus +0,5 % BVP
                  19
               . Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis įfinansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų nesikeisti. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto
                  20
               . Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,0 procentinio punkto. Čia įtrauktas 0,7 % BVP poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į padidėjusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas;

               (18)2022 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 2,5 % BVP 2024 m., o paskui didės iki 2,9 % BVP iki 2025 m. Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį neviršys 3 % BVP. Šiose projekcijose daroma prielaida, kad bus imtasi tam tikrų papildomų fiskalinio konsolidavimo priemonių, kurios dar nepatikslintos. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iki 2025 m. padidės, konkrečiai, iki 53,1 % 2024 m. ir toliau didės iki 54,4 % 2025 m. Remiantis Komisijos analize, vidutiniu laikotarpiu skolos tvarumo rizika atrodo vidutinė;

               (19)būsto rinkos iškraipymai prisideda prie sparčiai augančių būsto kainų ir didelio namų ūkių įsiskolinimo, todėl namų ūkiai tampa pažeidžiami ekonominių sukrėtimų atveju. 2021 m. būsto kainos sparčiai augo – metinis augimo tempas siekė 15 %, o būsto rinkoje pastebima vis daugiau pervertinimo požymių – dėl to didėja rizika ir pažeidžiamumas. Nors hipotekos palūkanų mokesčių atskaitymas palaipsniui mažinamas, jis yra tik dalinis, o hipotekos įmokoms taikoma mokesčių lengvata išlieka didelė. Kartu su palyginti didelėmis skolinimosi ribomis (paskolos ir turto vertės santykis) tai ir toliau lemia didelį namų ūkių polinkį skolintis. Tuo pat metu privati nuomos rinka tebėra maža ir nepakankamai išvystyta. Tai, kad nuomos rinkoje nėra gerai veikiančio vidurinio segmento, skatina namų ūkius pirkti, o ne nuomotis būstą, o tai prisideda prie didelio skolos ir pajamų santykio ir finansinio pažeidžiamumo. Pasiūlos nelankstumas didina būsto rinkos iškraipymus. Dėl palyginti neelastingos būsto pasiūlos didėja rizika, kad politika, kuria siekiama padidinti būsto įperkamumą, paskatins paklausą ir galiausiai dar labiau padidins būsto kainas ir taip pakenks pirminiam politikos tikslui;

               (20)nors pensijų sistema gerai veikia pensijų adekvatumo ir fiskalinio tvarumo požiūriu, profesinių pensijų sistema (antroji pakopa) turi trūkumų, susijusių su kartų tarpusavio teisingumu, teisių į pensiją skaidrumu ir lankstumu. Antrosios pakopos pensijų įmokos yra didelės ir gali prireikti atlikti didelius įmokų koregavimus, kad būtų panaikintas pensijų fondų balansų disbalansas. Didelės privalomos santaupos taip pat prisideda prie einamosios sąskaitos pertekliaus. Pensijų sistemos reforma galėtų padidinti pensijų fondų atsparumą sukrėtimams. 2019 m. sudarius bendrąjį susitarimą dėl bendrųjų pensijų reformos principų, 2020 m. birželio mėn. Vyriausybė ir socialiniai partneriai susitarė dėl naujos antrosios pakopos sutarčių struktūros. Apskritai planuojama reforma siekiama pašalinti pagrindinius pensijų sistemos trūkumus. Teisėkūros priemones, skirtas sutartai pensijų reformai įgyvendinti, Nyderlandų parlamentas turėtų aptarti ir priimti 2022 m. Tuomet pagrindinis uždavinys bus visiškai įgyvendinti reformą, kurią reikės atidžiai stebėti;

               (21)Nyderlandai sanglaudos politikos programavimo dokumentus
                  21
                pateikė 2021 m. gruodžio 22 d., 2021 m. gruodžio 23 d. ir 2022 m. kovo 22 d. Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Nyderlandai programuodami 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jiems skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

               (22)lankstaus užimtumo dalis tebėra didelė ir sudaro esminę Nyderlandų darbo rinkos dalį. Tai rodo didėjančią darbo rinkos segmentacijos riziką. Šių rūšių užimtumo naudojimui didelę įtaką daro instituciniai veiksniai ir nacionalinės politikos pasirinkimai, pavyzdžiui, apmokestinimo tvarkos skirtumai (savarankiškai dirbantiems asmenims, neturintiems samdomųjų darbuotojų), socialinės apsaugos ir darbo apsaugos taisyklės. Šie skirtingi veiksniai ir instituciniai faktoriai sukuria dideles finansines (neigiamas) paskatas ir ypač iškraipo padėtį darbo rinkos nuošalyje. COVID-19 pandemija taip pat išryškino segmentuotos darbo rinkos riziką ir nepalankią tam tikrų grupių užimtumo ir socialinę padėtį, taip pat didelius sunkumus, susijusius su savarankiškai dirbančių asmenų, kurie dažniau yra nepakankamai apdrausti ligos, negalios, nedarbo ir senatvės draudimu, galimybėmis naudotis tinkama socialine apsauga. Be to, papildomos priemonės, kuriomis paaiškinamas savarankiškai dirbančių asmenų darbo santykių apibūdinimas ir taikomų taisyklių vykdymo užtikrinimas, galėtų padėti sumažinti fiktyvaus savarankiško darbo mastą;

               (23)darbo jėgos trūkumas toliau didėjo ir tapo bendresnis visuose sektoriuose kartu su bendru ekonomikos atsigavimu ir padidėjusia darbo jėgos paklausa. Darbo rinkos prognozės rodo, kad ateityje padėtis darbo rinkoje ir toliau bus įtempta, ypač švietimo, sveikatos priežiūros, techninių profesijų ir IRT sektoriuje. Artimiausiu metu statybų sektoriuje taip pat yra labai didelis darbuotojų trūkumas. Įtempta padėtis darbo rinkoje gali trukdyti didelėms investicijoms, kurios reikalingos žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Be to, darbo jėgos potencialas yra neišnaudotas arba nepakankamai išnaudojamas, visų pirma atsižvelgiant į mažesnį migrantų kilmės asmenų užimtumo lygį ir didelę darbo ne visą darbo dieną dalį. Skatinant didinti ne visą darbo dieną dirbančių darbuotojų, kurių daugelis yra moterys (62,5 % dirbančių moterų 2021 m.), dirbtų valandų skaičių, būtų galima dar labiau sumažinti esamus trūkumus darbo rinkoje, taip pat sumažinti vidutinio vyrų ir moterų darbo užmokesčio bei pensijų skirtumą. Neaktyvių asmenų (nedirbančių ir darbo neieškančių), ilgalaikių bedarbių ir darbo rinkos nuošalyje esančių asmenų aktyvinimas ir kvalifikacijos kėlimas arba perkvalifikavimas tiksliniais ir specialiai pritaikytais veiksmais galėtų padėti sumažinti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumą ir kartu skatintų lygias galimybes ir aktyvią įtrauktį;

               (24)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

               (25)priklausomybė nuo iškastinio kuro yra labai didelė. Remiantis 2020 m. duomenimis, priklausomybė nuo iškastinio kuro iš Rusijos yra tokio pat lygio, kaip ES vidurkis anglių (54 %) ir žalios naftos (26 %) sektoriuose, o gamtinių dujų – mažesnė
                  22
                (30 %, palyginti su 44 %). Naftos (39 %, palyginti su 33 %) ir gamtinių dujų (44 %, palyginti su 24 %) dalys energijos rūšių derinyje viršija ES vidurkį, tuo tarpu anglies dalis yra mažesnė (6 %, palyginti su 11 %). Priklausomybę nuo iškastinio kuro apskritai būtų galima sumažinti didinant investicijas į atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir elektrifikaciją, šalinant infrastruktūros kliūtis ir didinant energijos vartojimo efektyvumą. Labai svarbu dėti daugiau pastangų siekiant ES 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų. 2020 m. Nyderlandai buvo penkta valstybė narė, kurios rezultatai, susiję su atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalimi, palyginti su bendru galutiniu suvartojamu energijos kiekiu, buvo blogiausi, o jų 2020 m. dalies ir 2030 m. tikslų atotrūkis yra vienas didžiausių. Siekiant didinti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrą, taip pat tinklo pajėgumus, kurie būtini norint perduoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją iš gamybos vietų į vartojimo vietas, reikia papildomų investicijų. Didinti tinklo pajėgumus ypač svarbu atsižvelgiant į tai, kad 2021 m. elektros tinklo pajėgumų suvaržymai toliau didėjo, todėl vėluojama įgyvendinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų diegimo administracines procedūras būtų galima dar labiau supaprastinti ir racionalizuoti. Investicijas į naują su dujomis susijusią infrastruktūrą ir tinklus rekomenduotina, kai įmanoma, parengti ateities iššūkiams siekiant užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro. Be to, energijos vartojimo efektyvumo didinimas suteikia ekonomiškai efektyvią galimybę toliau mažinti išmetamą anglies dioksido kiekį ir priklausomybę nuo iškastinio kuro, įskaitant nuo importo iš Rusijos. Visų pirma yra galimybių tobulinti pastatų renovaciją ir šilumos siurblių bei centralizuoto šilumos tiekimo diegimą statybų sektoriuje, taip pat ir elektrifikuojant daug energijos suvartojančius pramonės sektorius ir tiekiant jiems švarią energiją. Kad Nyderlandai pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir energijos vartojimo efektyvumą;

               (26)tolesnės investicijos į transporto infrastruktūrą galėtų padėti pašalinti kliūtis ir remti darnų judumą. Geležinkelių ir kelių infrastruktūra yra perpildyta. Nyderlandų geležinkelių tinklas yra labiausiai naudojamas Europoje. Nyderlandai diegia Europos geležinkelių eismo valdymo sistemą, kad padėtų didinti savo geležinkelių tinklo pajėgumus. Apskaičiuota, kad 2019 m. kelių eismo spūstys, nors ir šiek tiek mažesnės už ES vidurkį, kainavo 4 % Nyderlandų metinio BVP. Investicijos į darnaus judumo infrastruktūrą gali turėti teigiamą šalutinį poveikį bendrajai rinkai, atsižvelgiant į Nyderlandų transporto mazgų (Roterdamo uosto, Schipholio oro uosto) svarbą, ir dar labiau sumažinti didelę šalies priklausomybę nuo naftos (39 % energijos rūšių derinio 2020 m.);

               (27)per didelės azoto sankaupos kenkia aplinkai ir stabdo statybų bei žemės ūkio veiklą. Azoto perteklius keturis kartus viršija ES vidurkį, o vienam hektarui tenkantis amoniako kiekis yra didžiausias Europoje. Azoto nuosėdos yra per didelės, kad būtų pasiekti biologinės įvairovės tikslai, jos turi įtakos vandens kokybei, todėl Nyderlandai viršija Nitratų direktyvoje nustatytas ribas. 2019 m. Valstybės tarybai priėmus sprendimą, Nyderlandų vyriausybė turi imtis veiksmų, kad sumažintų azoto nuosėdas „Natura 2000“ teritorijose. Norint dar labiau sumažinti azoto sankaupas, reikia pereiti prie tvaraus žemės ūkio, o tam reikia didelių investicijų. Žemės ūkyje susidaro 45 % azoto sankaupų, visų pirma dėl intensyvios gyvulininkystės. Tai reiškia, kad gyvulių tankumas šioje šalyje yra didžiausias ES;

               (28)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindami sanglaudos politiką Nyderlandai gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdami pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Nyderlandai gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

               (29)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  23
                atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (30)atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms imtis veiksmų rekomendacijai dėl euro zonos ekonominės politikos įgyvendinti. Nyderlandų atveju tai konkrečiai atspindėta toliau išdėstytose 1 ir 3 rekomendacijose;

               (31)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2022 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos toliau išdėstytose 1 ir 4 rekomendacijose. 1 rekomendacija taip pat prisidedama prie euro zonai skirtų rekomendacijų, ypač 1 rekomendacijos, įgyvendinimo. 1 ir 4 rekomendacijose nurodyta fiskalinė politika ir kita politika, be kita ko, padeda mažinti disbalansą, susijusį su dideliu einamosios sąskaitos pertekliumi. 1 rekomendacijoje nurodyta politika taip pat padeda šalinti su didele privačiojo sektoriaus skola susijusį disbalansą,

               REKOMENDUOJA Nyderlandams 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

               1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę. Mažinti namų ūkių polinkį skolintis ir būsto rinkos iškraipymus, be kita ko, remiant privačiojo nuomos sektoriaus plėtrą ir imantis priemonių būsto pasiūlai didinti. Priimti ir įgyvendinti pensijų sistemos reformą, dėl kurios susitarta 2019 ir 2020 m.

               2.Kuo greičiau baigti derybas su Komisija dėl 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentų, kad būtų galima pradėti juos įgyvendinti.

               3.Skatinti tinkamą savarankiškai dirbančių asmenų, neturinčių samdomųjų darbuotojų, socialinę apsaugą, spręsti fiktyvaus savarankiško darbo problemą ir mažinti paskatas naudotis lanksčiomis arba laikinomis sutartimis. Spręsti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemą, visų pirma sveikatos priežiūros, švietimo, skaitmeninių ir techninių profesijų bei statybų srityse, be kita ko, išnaudojant nepakankamai naudojamą darbo jėgos potencialą, atsirandantį dėl didelės darbo ne visą darbo dieną dalies ir mažesnio migrantų kilmės asmenų užimtumo lygio. Didinti kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes, visų pirma darbo rinkos nuošalyje esantiems asmenims, taip pat neaktyviems asmenims.

               4.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro, spartinant atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrą, visų pirma skatinant papildomas investicijas į tinklo infrastruktūrą ir toliau paprastinant leidimų išdavimo procedūras, didinant energijos vartojimo efektyvumą, ypač pastatuose, ir spartinant investicijas į darnųjį transportą ir tvarų žemės ūkį.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas / Pirmininkė

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)

                        2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

                     (4)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

                     (5)

                        2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga, OL L 71, 2022 3 4, p. 1.

                     (6)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Šioje rekomendacijoje pateikiami fiskalinės politikos krypties ir jos komponentų įverčiai yra Komisijos įverčiai, grindžiami prielaidomis, kuriomis pagrįsta Komisijos 2022 m. pavasario prognozė. Komisijos vidutinio laikotarpio potencialaus augimo įverčiai neapima teigiamo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų ekonomikos augimą, poveikio.

                     (9)

                        Nefinansuojamų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis.

                     (10)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „2023 m. fiskalinės politikos gairės“, Briuselis, 2022 3 2, COM(2022) 85 final.

                     (11)

                        SWD(2022) 621 final.

                     (12)

                        SWD(2022) 636 final.

                     (13)

                        Šie skaičiai rodo tų priemonių, kurių imtasi nuo 2021 m. rudens, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

                     (14)

                        Daroma prielaida, kad iki 2022 m. pabaigos bendras iš Ukrainos į ES perkeltų asmenų skaičius palaipsniui pasieks 6 milijonus, o jų geografinis pasiskirstymas apskaičiuotas remiantis esamos diasporos dydžiu, santykiniu priimančiosios valstybės narės gyventojų skaičiumi ir faktiniu iš Ukrainos perkeltų asmenų pasiskirstymu ES 2022 m. kovo mėn. Biudžeto išlaidų vienam asmeniui įverčiai yra grindžiami Komisijos Jungtinio tyrimų centro parengtu mikromodeliavimo modeliu „Euromod“ ir apskaičiuoti atsižvelgiant tiek į piniginius pervedimus, į kuriuos asmenys gali turėti teisę, tiek į išmokas natūra, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros srityse.

                     (15)

                        2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Nyderlandų stabilumo programos, OL C 304, 2021 7 29, p. 88.

                     (16)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (17)

                        Tai Komisijos projekcijos, grindžiamos linijiniu išlaidų įvertinimu. Komisija dar negavo Nyderlandų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano.

                     (18)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,5 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį. Tai iš dalies galima paaiškinti savivaldybių turimomis investicinėmis lėšomis klimato politikai įgyvendinti ir papildomu finansavimu jaunimui.

                     (19)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (20)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,4 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį. Tai iš dalies galima paaiškinti savivaldybių turimomis investicinėmis lėšomis klimato politikai įgyvendinti ir papildomu finansavimu jaunimui.

                     (21)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės. OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

                     (22)

                        Eurostatas (2020), Rusijos importo dalis, palyginti su visu gamtinių dujų ir žalios naftos importu. Apskaičiuojant bendrą ES 27 valstybių narių importą remiamasi importo iš ne ES 27 šalių duomenimis. Nyderlandų atveju bendras importas apima ES vidaus prekybą;

                     (23)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 602 final

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl Belgijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Belgijos stabilumo programos
            {SWD(2022) 602 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl Belgijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Belgijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241
                  2
               , kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Priemonė prisideda prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kartu didindama valstybių narių ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Ji taip pat padeda stiprinti tvarią viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. 2022 m. birželio [XX] d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, [buvo] atnaujintas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

               (2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Belgija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą
                  3
               . Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

               (3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pavyzdžiui, aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva
                  4
               , pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą;

               (4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus pateiktas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ar bent didelę jų dalį. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

               (5)nuo 2020 m. kovo mėn. taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga
                  5
               . 2021 m. kovo 3 d. komunikate
                  6
                Komisija išdėstė savo nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą pratęsti 2023 m. būtų pagrįsta dėl didesnio neapibrėžtumo ir didelės neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikos karo Europoje aplinkybėmis, dėl precedento neturinčių energijos kainų šuolių ir tolesnių tiekimo grandinės sutrikimų;

               (6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. stabilumo programos pateikto požiūrio, fiskalinės politikos kryptį šiuo metu geriausia vertinti kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės negrąžintina parama (dotacijomis) ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytį, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu
                  7
               . Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų
                  8
                pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

               (7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė bendras 2023 m. fiskalinės politikos gaires, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip pagerinti politikos koordinavimą
                  9
               . Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pažymėjo, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas; tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija valstybes nares paragino atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

               (8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į šiuos aspektus, fiskalinis atsakas turi būti didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir išlaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų šuolio poveikį ir padėti apriboti antrinio poveikio infliacinį spaudimą tikslinėmis ir laikinomis priemonėmis; fiskalinė politika turi likti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie greitai kintančių aplinkybių, ir skirtis konkrečiose šalyse priklausomai nuo jų fiskalinės ir ekonominės padėties, įskaitant krizės poveikį joms ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą į jas;

               (9)2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Belgija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Belgijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo
                  10
               . Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Belgija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

               (10)laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnyje nustatyto termino, 2022 m. balandžio 30 d. Belgija pateikė 2022 m. nacionalinę reformų programą ir 2022 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Belgijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

               (11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Belgijos ataskaitą
                  11
               . Joje įvertinta pažanga, Belgijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Belgija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta pažanga, Belgijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

               (12)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptarta Belgijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o valdžios sektoriaus skola viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir nebuvo laikomasi skolos mažinimo kriterijaus. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas, o skolos kriterijaus nėra laikomasi. Remdamasi 2022 m. kovo 2 d. komunikatu, Komisija, vertindama visus svarbius veiksnius, laikėsi nuomonės, kad skolos mažinimo kriterijaus laikymasis reikštų pernelyg dideles fiskalines pastangas laikotarpio pradžioje, o tai galėtų pakenkti augimui. Todėl, Komisijos nuomone, dabartinėmis išskirtinėmis ekonominėmis sąlygomis laikytis skolos mažinimo kriterijaus nėra pagrindo. Kaip paskelbta, 2022 m. pavasarį Komisija nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų ir 2022 m. rudenį iš naujo įvertins pasiūlymo pradėti perviršinio deficito procedūras tikslingumą;

               (13)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Belgijai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir būsimas atsigavimas. Ji taip pat rekomendavo Belgijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Belgijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 9,0 % BVP 2020 m. iki 5,5 % 2021 m. Belgijos fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažėjo nuo 4,4 % BVP 2020 m. iki 2,9 % 2021 m. Priemonės, kurių Belgija ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. 2020 ir 2021 m. vyriausybės priimtos diskrecinės biudžeto priemonės buvo daugiausia laikinos arba suderintos su kompensacinėmis priemonėmis. Vis dėlto tam tikros diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020–2021 m. laikotarpiu, nebuvo laikinos ir joms nebuvo kompensacinių priemonių; jas daugiausia sudarė nuolatinis minimalių pensijų ir sveikatos sektoriaus darbo užmokesčio didinimas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, valdžios sektoriaus skola 2021 m. sudarė 108,2 % BVP;

               (14)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra palankus. Vyriausybė numato, kad 2022 m. realusis BVP išaugs 3,0 %, o 2023 m. – 1,9 %. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis realiojo BVP augimas bus – 2,0 % 2022 m. ir 1,6 % 2023 m. Tai daugiausia susiję su ankstesniu makroekonominių projekcijų, kuriomis grindžiama 2022 m. stabilumo programa, pateikimo terminu, kuris baigėsi dar neprasidėjus Rusijos karui prieš Ukrainą. 2022 m. stabilumo programoje vyriausybė planuoja, kad nominalusis deficitas sumažės iki 5,2 % BVP 2022 m. ir iki 3,6 % 2023 m. 2022 m. sumažėjimas iš esmės bus susijęs su tvirtu ekonominės veiklos augimu ir daugumos skubių priemonių taikymo nutraukimu. Programoje numatoma, kad 2022 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis šiek tiek sumažės iki 108,0 %, o 2023 m. padidės iki 108,8 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas atitinkamai sudarys 5,0 % BVP ir 4,4 % BVP. 2022 m. jis atitinka 2022 m. stabilumo programoje prognozuojamą deficitą, nepaisant Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pateikto mažiau palankaus makroekonominio scenarijaus, nes 2022 m. stabilumo programoje pateiktose biudžeto projekcijose atsižvelgiama į techninę pataisą, atspindinčią Rusijos karo prieš Ukrainą padarinių poveikį biudžetui (tik) 2022 m. 2023 m. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas didesnis valdžios sektoriaus biudžeto deficitas, daugiausia dėl mažiau palankaus makroekonominio scenarijaus ir priemonių, kurios dar nenurodytos ir bus vykdomos vėlesniais programos metais. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje 2022 m. numatomas iš esmės panašus valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis – 107,5 %, o 2023 m. – 107,6 % ir atspindi mažesnį BVP defliatoriaus padidėjimą 2022 m. stabilumo programoje.

               Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 1,4 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Belgijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (15)2022 m. vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, todėl numatoma, kad laikinų skubios paramos priemonių apimtis sumažės nuo 2,9 % BVP 2021 m. iki 0,4 % 2022 m. 2022 m. valdžios sektoriaus deficitui poveikį daro priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ekonominiu ir socialiniu energijos kainų kilimo poveikiu; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad jos sudaro 0,5 % BVP 2022 m. ir 0 % BVP 2023 m.
                  12
               . Šias priemones daugiausia sudaro fiksuotųjų sumų pervedimai namų ūkiams ir netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimas. Paskelbta, kad šios priemonės yra laikinos ir taikomos 2022 m. Vis dėlto, jei energijos kainos aukštos liks ir 2023 m., kai kurių iš šių priemonių galiojimas galėtų būti tęsiamas. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma pervedimai visiems namų ūkiams, skirti energijos vartojimo išlaidoms remti, ir dujoms ir elektros energijai taikomo PVM tarifo ir benzinui taikomų akcizų mažinimas, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidos, kurios, kaip numatoma Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje, 2022 ir 2023 m. sudarys 0,1 % BVP
                  13
               , taip pat padidėjusios gynybos išlaidos (2022 m. – 0,1 %);

               (16)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Belgijai
                  14
                2022 m. pasinaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to, šalis turėtų išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji Belgijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu ir tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

               (17)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir  Belgijos stabilumo programoje pateikta informacija numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis bus remiamojo pobūdžio (–2,4 % % BVP)
                  15
               . Belgija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 0,2 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų būti neutralus
                  16
               . Todėl Belgija planuoja išsaugoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 2,1 procentinio punkto. Šis skatinamasis poveikis apima papildomą priemonių, skirtų energijos kainų padidėjimo (0,5 % BVP) ekonominiam ir socialiniam poveikiui mažinti, ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidų (0,1 % BVP) poveikį. Be to, prognozuojama, kad prie nacionalinėmis lėšomis finansuojamų (grynųjų) pirminių einamųjų išlaidų skatinamojo poveikio taip pat prisidės didesnės valdžios sektoriaus išlaidos dėl automatinio viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ir socialinių išmokų indeksavimo ir (mažesniu mastu) dėl didesnio valdžios sektoriaus prekių ir paslaugų vartojimo. Remiantis Komisijos prognoze, šios priemonės ir didesnes išlaidas lemiantys veiksniai nėra visiškai suderinti su kompensacinėmis priemonėmis;

               (18)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus 0,0 % BVP
                  17
               . Numatoma, kad Belgija 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų išlikti stabilus. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto
                  18
               . Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo iš esmės neutralus poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto. Čia įtrauktas poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į pakilusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas (0,5 % BVP);

               (19)2022 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas laipsniškai mažės iki 3,4 % BVP 2024 m. ir iki 2,7 % 2025 m. Taigi, planuojama, kad iki 2025 m. valdžios sektoriaus deficitas nebesieks 3 % BVP. Šios projekcijos grindžiamos makroekonominiu scenarijumi, parengtu prieš Rusijos invaziją į Ukrainą, ir daroma prielaida, kad vėlesniais programos metais bus imtasi dar nenurodytų priemonių, visų pirma vadinamųjų lanksčių biudžeto pastangų, kurios 2023–2025 m. sudarys 0,8 % BVP. Programoje numatoma, kad iki 2025 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis padidės: konkrečiai, 2024 m. jis padidės iki 109,7 %, o 2025 m. – iki 110,1 %. Remiantis Komisijos analize, vidutiniu laikotarpiu skolos tvarumo rizika atrodo didelė;

               (20)jei politika nesikeis, numatoma, kad sparčiai senėjant visuomenei su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų poveikis viešiesiems finansams dar sustiprės. 2021 m. visuomenės senėjimo ataskaitoje numatoma, kad daugiausia dėl pensijų ir ilgalaikės priežiūros išlaidų iki 2040 m. su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos padidės 3,6 procentinio punkto, o 2070 m. – 5,4 procentinio punkto BVP. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane Belgija įsipareigojo įgyvendinti pensijų reformą, siekdama, inter alia, pagerinti sistemos finansinį ir socialinį tvarumą ir skatinti skirtingų pensijų sistemų konvergenciją. Kalbant apie ilgalaikę priežiūrą, 2019 m. Belgijos išlaidos buvo vienos didžiausių ES
                  19
                ir numatoma, kad iki 2030 m. šios išlaidos dar padidės 14 %, o iki 2070 m. – 2,2 procentinio punkto BVP. Nors pastebimi dideli regioniniai skirtumai, pradėtos reformos, kuriomis siekiama pagerinti ekonomiškai efektyvų įvairių priežiūros įstaigų naudojimą, visų pirma siekiant išvengti nereikalingo ar pirmalaikio institucionalizavimo (tai liečia vieną iš keturių asmenų stacionariose globos įstaigose), ir jį atidėti. Dėl COVID-19 krizės sulėtėjo planuotų išlaidų mažinimo priemonių įgyvendinimas. Taigi, gali būti galimybių dar labiau sumažinti pernelyg didelį institucionalizavimą, kartu stiprinant naudojimąsi kokybiškomis priežiūros namuose paslaugomis ir šalinant finansines kliūtis, trukdančias šiomis paslaugomis naudotis pažeidžiamiausioms grupėms. Tvarumo problemas padėtų spręsti greitas ir plataus užmojo reformų įgyvendinimas;

               (21)Belgijos mokesčių sistemai būdinga didelė darbo jėgai tenkanti mokesčių našta, palyginti dideli tarifai ir maži mokesčių laipteliai. Tai riboja tikrąjį mokesčių sistemos progresyvumą ir mažina dalyvavimą darbo rinkoje. Nors 2016 m. mokesčių reforma sumažino darbo pajamų apmokestinimo naštą mažiausias pajamas gaunantiems asmenims, pagal vidutinį darbo užmokestį mokesčių pleištas tebėra didžiausias ES. Didelis darbo pajamų apmokestinimas taip pat gali atgrasyti nuo mokymosi visą gyvenimą. Be to, kai kurios bedarbio pašalpų sistemos struktūros ypatybės gali pakenkti paskatoms dirbti darbo ieškantiems asmenims ir sumažinti aktyvumo skatinimo politikos veiksmingumą. Socialinės paramos sudėtingumas ir ribotos galimybės derinti darbo pajamas ir socialines išmokas taip pat gali skatinti nedirbti, visų pirma – mažą uždarbio potencialą turinčius asmenis. Be to, iš dalies siekiant suvaldyti didelius mokesčių tarifus, taikant įvairias lengvatas, atskaitymus ir lengvatinius tarifus vyksta mokesčių bazių erozija, todėl mažėja veiksmingumas ir atsiranda iškraipymų. Kai kurios mokesčių sistemos ypatybės iškreipia investavimo pasirinkimą ir lemia pernelyg dideles investicijas į tam tikrą turtą. Pavyzdžiui, nepakankamai apmokestinami nuompinigiai iš nekilnojamojo turto, o palūkanos už būsto paskolas antraeilėms gyvenamosioms patalpoms yra atskaitomos iš mokesčių. Be to, mokesčių paskatos taupyti ir nelanksti mokesčių taisyklių, taikomų ilgalaikėms taupymo ir pensijų sistemoms, struktūra trukdo geriau paskirstyti kapitalą. 2021 m. vasario mėn. įvestas vertybinių popierių sąskaitų mokestis taip pat atgraso nuo investavimo į finansines priemones. Be to, yra galimybių tobulinti apmokestinimą aplinkos mokesčiais mažinant subsidijas iškastiniam kurui ir skatinant investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką. Pavyzdžiui, peržiūrėjus šildymui naudojamam iškastiniam kurui (pvz., gazoliui, gamtinėms dujoms) taikomus akcizus, kurie, palyginti su elektros energijos akcizais, yra nedideli, būtų skatinamos investicijos į mažo anglies dioksido kiekio šildymo sprendimus. Spūsčių problemai (vidutinis valandų skaičius per metus eismo spūstyse yra vienas didžiausių ES) spręsti galėtų būti naudojamos tokios politikos galimybės, kaip privačių transporto priemonių apmokestinimas kelių mokesčiu (koks taikomas sunkvežimiams), kartu užtikrinant pakankamą viešojo transporto pasiūlą. Tai padėtų mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kuriam netaikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. Derinant darbo pajamoms taikomų mokesčių keitimą ir mokesčių bazės išplėtimą būtų galima padidinti mokesčių sistemos teisingumą, skatinti užimtumą ir įgyvendinti socialinius bei aplinkos apsaugos tikslus;

               (22)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Belgijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Konkrečiai, numatoma, kad Belgijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas padės veiksmingai spręsti daugumą uždavinių, nustatytų atitinkamose konkrečiai valstybei narei skirtose rekomendacijose. Siekiant pagerinti viešųjų išlaidų kokybę ir veiksmingumą, į Belgijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktas sistemingas išlaidų peržiūrų integravimas į visų valdžios lygmenų biudžeto planavimo ciklus. Atsižvelgiant į didėjančias valstybės išlaidas pensijoms, plane numatyta pensijų reforma, kuria siekiama, inter alia, pagerinti pensijų sistemos finansinį ir socialinį tvarumą. Belgijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane taip pat numatytos kelios priemonės, kuriomis siekiama spręsti darbo rinkos problemas ir stiprinti pažeidžiamų grupių, pavyzdžiui, migrantų kilmės asmenų, moterų, jaunimo, neįgaliųjų ir asmenų, kuriems gresia skaitmeninė atskirtis, socialinę integraciją ir integraciją į darbo rinką. Pagal planą Belgija užtikrins 5G diegimą. Plane taip pat numatyta įmonių automobilių mokesčio sistemos reforma, kuria siekiama visiškai elektrifikuoti įmonės automobilių parkus;

               (23)numatoma, kad Belgijai įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą bus daroma tolesnė žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažanga. Priemonėms, kuriomis Belgijoje remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 49,6 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 26,6 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Belgijai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jos atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat ir kitas plane nenumatytas ekonominės ir užimtumo politikos kryptis, yra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas, kad būtų užtikrinta plataus mąsto atsakomybė už visą politikos darbotvarkę;

               (24)Belgija dar oficialiai nepateikė partnerystės sutarties ir kitų sanglaudos politikos programavimo dokumentų
                  20
               . Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Belgija programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

               (25)be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, Belgijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, be kita ko, susijusių su darbo rinka ir švietimo sistema. Rekordiškai didelis laisvų darbo vietų rodiklis Belgijoje rodo, kad darbdaviams vis sunkiau nusamdyti tinkamų įgūdžių turinčius darbuotojus. Darbo jėgos trūkumas apima visus įgūdžių lygius ir įvairius sektorius , įskaitant informacinių ir ryšių technologijų, švietimo, priežiūros ir statybos sektorius.  Ypač trūksta gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (MTIM) absolventų – tiek baigusių vidurinių mokyklų profesines programas , tiek aukštąsias mokyklas. Įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktis taip pat paaiškinama tuo, kad suaugusiųjų mokymo programose dalyvauja mažai žmonių, visų pirma žemo išsilavinimo asmenų, kuriems kvalifikacijos kėlimas galėtų suteikti geresnių užimtumo galimybių. Pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą darbuotojams bus sukurtos individualios mokymosi sąskaitos ir individualios mokymosi teisės. Tačiau mokymui skirta aktyvios darbo rinkos politikos išlaidų dalis yra nedidelė ir tik maža (nors ir didėjanti) darbo ieškančių asmenų dalis dalyvauja mokymuose, susijusiuose su darbo vietomis, kurioms užpildyti trūksta reikiamų darbuotojų. Darbo jėgos trūkumo ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemos sprendimas yra pagrindinis svertas siekiant įgyvendinti skaitmeninę transformaciją ir sudaryti sąlygas žaliajai pertvarkai, taip pat siekiant 2030 m. ES pagrindinių tikslų užimtumo ir įgūdžių srityje;

               (26)darbo jėgos trūkumas ir įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitiktis visų pirma kelia abejonių, ar švietimo sistema yra veiksminga ir įtrauki, be kita ko, atsižvelgiant į dideles viešąsias išlaidas švietimui
                  21
               . Su mokinių socialine ir ekonomine padėtimi bei migrantų kilme siejamas švietimo rezultatų atotrūkis – vienas didžiausių ES ir lemia nelygybę švietimo srityje. Daugiau nei vienas iš trijų neįgalių jaunų suaugusiųjų neturi vidurinio išsilavinimo. Be to, mokymosi darbo vietoje programose 2019 m. Belgijoje dalyvavo tik 6,2 % studentų, t. y. gerokai mažiau nei ES vidurkis (29 % proc.). Profesinio rengimo ir mokymo (PRM) sistemų atitikties darbo rinkos poreikiams didinimas ypač reikalingas prancūzakalbių bendruomenėje, nes tik pasirinkus 3 iš 10 populiariausių vidurinio profesinio rengimo ir mokymo galimybių galima gauti parengimą profesijoms, kurių darbuotojų trūksta. Apskritai Belgijoje tebekyla abejonių, ar profesinis rengimas ir mokymas siekiant meistriškumo yra patrauklus, nes didelės gyventojų dalies požiūris į PRM yra neigiamas. Mokytojo profesijos prestižo didinimas padėtų neprarasti mokytojų ir sumažinti didėjantį kvalifikuotų mokytojų trūkumą. Šis trūkumas kelia itin didelę problemą palankių sąlygų neturinčioms mokykloms, todėl nelygybė švietimo sistemoje gali dar labiau padidėti. Nepaisant priemonių, kurių jau imtasi, mokytojo profesijos patrauklumas būtų padidintas užtikrinant geresnį pirminį mokymą ir nuolatinį profesinį tobulinimąsi, taip pat suteikiant lankstesnių ir patrauklesnių karjeros galimybių;

               (27)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

               (28)beveik 70 % Belgijos bendrųjų energijos vidaus sąnaudų sudaro importuojamas iškastinis kuras. Remiantis 2020 m. duomenimis, priklausomybė nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos yra 30 % naftos atveju (bendro importo dalis), t. y. didesnė palyginti su ES 27 vidurkiu (26 %) ir palyginti mažesnė gamtinių dujų (7 % palyginti su 44 % ES) ir anglies (39 % palyginti su 54 %) atvejais
                  22
               . Iš naftos (39 % bendrųjų energijos vidaus sąnaudų palyginti su 33 %) ir gamtinių dujų (30 % palyginti su 24 %) gaunamos energijos rūšių derinio dalis viršija ES vidurkį, o anglies dalis mažesnė (5 % palyginti su 11 %). Branduolinės energijos dalis energijos rūšių derinyje sudaro 16 % bendrųjų energijos vidaus sąnaudų. Atsinaujinančioji energija 2020 m. sudaro tik 13 % galutinių energijos sąnaudų. Belgija turės imtis svarbių papildomų veiksmų, kad paspartintų atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrą, kad iki 2050 m. padarytų pažangą klimato neutralumo srityje ir sumažintų savo priklausomybę nuo importuojamo iškastinio kuro. Tačiau sausumos vėjo energijos projektų plėtrai ir su tuo susijusiai elektros energijos tinklo plėtrai ypač trukdo tai, kad dėl daugybės pasikartojančių ir ilgai trunkančių apeliacinių procedūrų labai vėluojama gauti statybos leidimus. Visų valdžios lygmenų (federalinio, regioninio, vietos) tikslų suderinimas su Belgijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslais ir šiems tikslams pasiekti reikalinga strategija suteiktų aiškesnę sistemą investuotojams, sumažintų skundų skaičių bei paspartintų atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimą ir susijusio tinklo didinimą. Be to, leidimų išdavimą būtų galima palengvinti stiprinant apeliacinių įstaigų pajėgumus ir priimant papildomas priemones, kad būtų sutrumpinta apeliacinių procedūrų trukmė ir sumažinta tolesnių skundų tikimybė šalinant apribojimus, taikomus oro uostų, radarų ir karinių zonų kaimyninėms teritorijoms, taip pat atnaujinant minimalius reikalavimus dėl atstumo (vėjo turbinoms). Teritorijų planavimas atsižvelgiant į teritorijų išteklių potencialą ir aktyvesnis savivaldybių dalyvavimas atsinaujinančiosios energijos gamybos projektuose galėtų padidinti vietos gyventojų pritarimą. Ant stogo montuojamų saulės baterijų (tiek mažo, tiek didelio masto) potencialą būtų galima geriau išnaudoti nustatant pagrindines sąlygas, kurios būtų nuspėjamos ir tinkamos skatinti pasigamintos energijos vartojimą, energijos pasidalijimą ir paklausos reguliavimą. Siekiant į elektros tinklą įtraukti daugiau kintamų energijos šaltinių, būtų labai svarbu šį tinklą padidinti ir atnaujinti naudojant pažangias technologijas; Rekomenduojama, kad su dujomis susijusios investicijos į naują infrastruktūrą ir tinklus būtų kiek įmanoma perspektyvesnės, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos ilgalaikiam jos tvarumui, ateityje pritaikant ją tvarių degalų naudojimui;

               (29)papildomos priemonės, kuriomis siekiama toliau didinti energijos vartojimo efektyvumą ir mažinti energijos suvartojimą, išmetamą teršalų kiekį ir priklausomybę nuo iškastinio kuro, apima investicijas į vandenilio vertės grandinę, energetinę renovaciją ir pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Tai reiškia, kad subsidijos nukreipiamos į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančius šildymo šaltinius ir kad naujuose pastatuose nustatomi arba greičiau taikomi regioniniai draudimai naudoti mazuto arba dujinius katilus. Kurą pakeisti bus lengviau, jei bus mažinamas energijos suvartojimas ir didinamas energijos vartojimo efektyvumas (skatinant esminę renovaciją) ir jei šie procesai vyks lygiagrečiai su kuro keitimu. Kad Belgija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus. Kalbant apie transportą, didelė naudojamų asmeninių automobilių dalis lemia didelį naftos suvartojimą Belgijoje. Skatinant netaršųjį judumą (pavyzdžiui, dviračių, dalijimosi transporto priemonėmis) bei naudojimąsi viešuoju transportu, be kita ko, teikiant geresnes viešojo transporto paslaugas, būtų galima sumažinti asmeninių automobilių naudojimą ir su juo susijusį naftos suvartojimą;

               (30)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Belgija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti užimtumo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą, Belgija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

               (31)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  23
                atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (32)atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis veiksmų rekomendacijai dėl euro zonos ekonominės politikos įgyvendinti. Belgijos atveju tai konkrečiai atspindėta toliau išdėstytose 1, 2 ir 3 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Belgijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

               1.2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką: visų pirma riboti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinio laikotarpio potencialaus gamybos apimties augimo, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai dabartines išlaidas pritaikyti prie kintančios padėties. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria per laipsnišką konsolidavimą, investicijas ir reformas būtų siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę, patikimai ir laipsniškai mažinti skolą ir išlaikyti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu. Teikti pirmenybę reformoms, kuriomis didinamas ilgalaikės priežiūros fiskalinis tvarumas, be kita ko, skatinant ekonomiškai efektyvų naudojimąsi įvairiomis priežiūros įstaigomis. Reformuoti mokesčių ir išmokų sistemas, kad būtų sumažintos paskatos nedirbti, perkeliant mokesčių naštą nuo darbo jėgos ir supaprastinant mokesčių ir išmokų sistemą. Mažinti mokesčių išlaidas ir užtikrinti, kad mokesčių sistemos poveikis investicijoms būtų neutralesnis.

               2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Pateikti 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentus, kad būtų galima baigti derybas su Komisija, o tada pradėti juos įgyvendinti.

               3.Spręsti darbo jėgos trūkumo ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemą, visų pirma gerinant švietimo ir mokymo sistemos bei profesinio rengimo ir mokymo veiksmingumą ir įtrauktį, gerinant profesinio rengimo ir mokymo kokybę ir atitiktį darbo rinkos poreikiams ir kuriant lankstesnes ir patrauklesnes mokytojų karjeros galimybes ir rengimą.

               4.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro spartinant energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir mažinant iškastinio kuro naudojimą pastatuose, skatinti teikti viešojo transporto paslaugas ir jomis naudotis, spartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir susijusios tinklo infrastruktūros diegimą toliau paprastinant leidimų išdavimo procedūras, be kita ko, trumpinant ilgai trunkančias apeliacijų procedūras, ir nustatyti pagrindines sąlygas siekiant skatinti investicijas į saulės energijos baterijas.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas / Pirmininkė

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

                     (3)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

                     (4)

                        2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga (OL L 71, 2022 3 4, p. 1).

                     (5)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo,
                     Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Šioje rekomendacijoje pateikti fiskalinės politikos krypties ir jos sudedamųjų dalių įverčiai yra Komisijos įverčiai, pagrįsti prielaidomis, kuriomis grindžiama Komisijos 2022 m. pavasario prognozė. Komisijos vidutinio laikotarpio potencialaus augimo įverčiai neapima teigiamo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų ekonomikos augimą, poveikio.

                     (8)

                        Nefinansuojamų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „2023 m. fiskalinės politikos gairės“, Briuselis, 2022 3 2, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Belgijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo(ST 10161/2021; ST 10161 2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 602 final.

                     (12)

                        Šie skaičiai rodo tų priemonių, kurių imtasi nuo 2021 m. rudens, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

                     (13)

                        Daroma prielaida, kad iki 2022 m. pabaigos bendras iš Ukrainos į ES perkeltų asmenų skaičius palaipsniui pasieks 6 milijonus, o jų geografinis pasiskirstymas apskaičiuotas remiantis esamos diasporos dydžiu, santykiniu priimančiosios valstybės narės gyventojų skaičiumi ir faktiniu iš Ukrainos perkeltų asmenų pasiskirstymu ES 2022 m. kovo mėn. Biudžeto išlaidų vienam asmeniui įverčiai grindžiami Komisijos Jungtinio tyrimų centro parengtu mikromodeliavimo modeliu „Euromod“ ir apskaičiuoti atsižvelgiant tiek į piniginius pervedimus, į kuriuos asmenys gali turėti teisę, tiek į išmokas natūra, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros srityse.

                     (14)

                        2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Belgijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 1).

                     (15)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (16)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

                     (17)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (18)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės neutralų poveikį.

                     (19)

                        Europos Komisija, 2021 m., 2021 m. ataskaita dėl senėjimo. Ekonominės ir biudžeto prognozės ES valstybėms narėms (2019–2070 m.), institucinis dokumentas Nr. 148.

                     (20)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės. OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

                     (21)

                        EBPO – PISA 2018 m. rezultatai, 1 rinkinys.

                     (22)

                        Eurostato duomenys (2020 m.), gamtinių dujų, žalios naftos ir akmens anglių importo iš Rusijos dalis, palyginti su bendru atitinkamu importu. Apskaičiuojant bendrą ES 27 valstybių narių importą remiamasi importo iš ne ES 27 šalių duomenimis. Belgijos atveju bendras importas apima ES vidaus prekybą. Žalia nafta neapima perdirbtų naftos produktų.

                     (23)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.