title: Tarybos rekomendacija 2020 m. liepos 20 d. dėl 2020 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Vengrijos konvergencijos programos 2020/C 282/17

text:
               26.8.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 282/107

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. liepos 20 d.
      dėl 2020 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Vengrijos konvergencijos programos
      (2020/C 282/17)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Vengrija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

                  (2)

                  2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Vengrijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Vengrijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Vengrijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

                  (3)

                  2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

                  (4)

                  kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

                  (5)

                  2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

                  (6)

                  siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

                  (7)

                  dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

                  (8)

                  kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Vengrija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams;

                  (9)

                  dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtingose teritorijose, visų pirma regionuose, kuriuose nepakankamai finansuojamas pagrindinis turtas arba kurie labai priklauso nuo sektorių, kuriuose su klientais reikia bendrauti tiesiogiai, socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad teritorinė nelygybė Vengrijoje didės, o tai dar labiau sustiprins dabartinę skirtumų tarp miesto ir kaimo vietovių didėjimo tendenciją. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

                  (10)

                  2020 m. nacionalinę reformų programą Vengrija pateikė 2020 m. gegužės 5 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. gegužės 4 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

                  (11)

                  šiuo metu Vengrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

                  (12)

                  2019 m. birželio 14 d. Taryba rekomendavo Vengrijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalus augimas neviršytų 3,3 % – tai atitiktų 1,0 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendrame Komisijos vertinime patvirtinama, kad 2019 m., taip pat 2018 ir 2019 m. (vertinant kartu) buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal Vengrijai taikomą didelio nukrypimo procedūrą;

                  (13)

                  2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas nuo 2019 m. buvusio 2,0 % BVP deficito blogės ir 2020 m. virs 3,8 % BVP deficitu. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 2,7 % BVP, o iki 2024 m. palaipsniui pasieks 1,0 % BVP. Pagal 2020 m. konvergencijos programą numatoma, kad iki 66,3 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 72,6 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos. Biudžeto projekcijos grindžiamos rizika, visų pirma susijusia su didesnėmis, nei prognozuota, išlaidomis (tai atitinka ankstesnes išlaidų padidėjimo metų pabaigoje tendencijas), taip pat su galimai mažesnėmis, nei prognozuota, pajamomis, nes atrodo, kad projekcija paremta prielaida, kad pajamos augs;

                  (14)

                  reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Vengrija laiku patvirtino biudžeto priemones, kad padidintų sveikatos sistemos intensyvios priežiūros pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims bei sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžetinės priemonės 2020 m. sudaro 2,8 % BVP ir yra visiškai finansuojamos perskirstant biudžeto išlaidas, panaudojant rezervus ir įvedant naujus mokesčius. Tos priemonės apima darbo rinkos rėmimo priemones, įmonėms taikomas mokesčių lengvatas ir skubios medicininės pagalbos išlaidas. Paskelbta apie papildomas priemones ekonomikos atsigavimui remti (1,4 % BVP) ir darbo rinkai remti (0,4 % BVP), tačiau jos dar nepatikslintos. Be to, Vengrija patvirtino priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 1,5 % BVP; Valdžios institucijos rengia papildomas priemones, kurios sudarytų 0,3 % BVP. Tos priemonės apima kredito garantijų programas ir Vyriausybės garantuojamas paskolas. 2020 m. konvergencijos programose nurodytas bendras fiskalinių priemonių poveikis biudžetui skiriasi nuo Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje nurodyto poveikio biudžetui, nes Komisija įvertino ir atsižvelgė tik į tas priemones, kurios buvo pakankamai apibūdintos. Apskritai priemonės, kurias patvirtino Vengrija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visų paskelbtų neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių išsamus apibūdinimas ir patvirtinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

                  (15)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Vengrijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -5,2 % BVP 2020 m. ir -4,0 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos santykis pasieks 75,0 % BVP;

                  (16)

                  2019 m. birželio 14 d. pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį Taryba nustatė, kad 2018 m. Vengrijoje pastebėtas didelis nukrypimas nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Atsižvelgdama į nustatytą didelį nukrypimą, 2019 m. birželio 14 d. Taryba paskelbė rekomendaciją (8), kurioje Vengrijai rekomendavo imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 % 2019 m. ir 4,7 % 2020 m. – tai atitiktų 1,0 % ir 0,75 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. 2019 m. gruodžio 5 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2019/2172 (9), kuriame nustatė, kad Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgta į 2019 m. birželio 14 d. rekomendaciją, ir 2019 m. gruodžio 5 d. pateikė patikslintą rekomendaciją (10). 2019 m. gruodžio 5 d. rekomendacijoje Taryba paprašė Vengrijos imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2020 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 4,7 % – tai atitiktų 0,75 % BVP metinį struktūrinį koregavimą 2020 m. Remiantis bendru Komisijos vertinimu ir atsižvelgiant į tai, kad 2020 m. pradėta taikyti bendroji išlyga, kuri leidžia laikinai nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, laikoma, kad Vengrija ėmėsi veiksmingų priemonių reaguodama į 2019 m. gruodžio 5 d. rekomendaciją;

                  (17)

                  dėl 2020 m. Vengrijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

                  (18)

                  2020 m. kovo 11 d. Vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį. Kovo 12 d. buvo uždarytos sienos keliautojams, išskyrus grįžtančius piliečius ir Europos ekonominės erdvės gyventojus, taip pat reguliariai į darbą anapus sienos vykstančius asmenis. Prekių tranzitas tebebuvo leidžiamas. 2020 m. kovo 16 d. buvo uždarytos vaikų ikimokyklinio ugdymo įstaigos, mokyklos ir universitetai, o mokymas pradėtas vykdyti internetu. Nuo 2020 m. kovo 17 d. nebūtinų prekių parduotuvės turėjo užsidaryti 15 val., o restoranai galėjo teikti tik maistą išsinešti. 2020 m. kovo 28 d. įvestas dalinis karantinas – tai reiškia, kad žmonės gali išvykti iš savo gyvenamosios vietos tik dėl tinkamai pagrįstų priežasčių, laikydamiesi tinkamo atstumo nuo kitų žmonių. Prieš COVID-19 protrūkį Vengrijos ekonomika po kelerius metus trukusio didelio augimo palaipsniui lėtino tempą. Realusis BVP 2019 m. padidėjo 4,9 %. Prasidėjus viruso protrūkiui gana greitai buvo imtasi priemonių jo plitimui suvaldyti, o oficialių užsikrėtimo atvejų skaičius iki šiol yra nedidelis. Tačiau tikėtina, kad pasaulinis nuosmukis ypač stipriai paveiks eksportą, nes čia dominuoja itin cikliškos pramonės šakos, pavyzdžiui, automobilių pramonė. Taip pat tikėtina, kad dėl kelionių apribojimų neigiamą poveikį patirs turizmo ir transporto paslaugos. Apskritai numatoma, kad nuo kovo mėn. prasidės didelis ekonomikos nuosmukis, o tada nuo antrojo pusmečio numatomas laipsniškas ekonomikos atsigavimas, nes daroma prielaida, kad viruso plitimo valdymo priemonės bus palaipsniui atšaukiamos. Dėl darbo rinkos lankstumo gali sparčiai didėti nedarbas. 2020 m. ekonominės veiklos rezultatai priklausys nuo izoliavimo laikotarpio trukmės ir nuo ekonominės politikos reagavimo priemonių. 2020 m. Komisijos pavasario prognozėje numatoma, kad 2020 m. realusis BVP sumažės 7 %, o 2021 m. išaugs 6 %;

                  (19)

                  nuo kovo mėn. vidurio Vyriausybė keliais etapais paskelbė įvairių priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti COVID-19 krizės socialinį ir ekonominį poveikį. Centrinis bankas patvirtino priemones, kuriomis siekiama užtikrinti finansų sektoriaus likvidumą. Kitos namų ūkiams ir įmonėms skirtos likvidumo didinimo priemonės apima: a) įmonių ir namų ūkių paskolų ir finansinės nuomos įmokų mokėjimo moratoriumą iki 2020 m. gruodžio 31 d. ir b) vartojimo kreditų palūkanų normos apribojimą. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Kitos priemonės, daugiausia skirtos tokiems labiausiai nuo krizės nukentėjusiems sektoriams kaip turizmo ir paslaugų sektoriai, apima laikiną mokesčių sumažinimą ir atleidimą nuo mokesčių, investicijų subsidijas, infrastruktūros plėtrą, subsidijuojamas ir garantuojamas paskolas ir kapitalo programas. Siekdama išsaugoti darbo vietas, Vyriausybė pradėjo taikyti dviejų rūšių darbo rinkos priemones. Pagal sutrumpinto darbo laiko tvarką tam tikromis sąlygomis 3 mėnesius kompensuojama iki 70 % prarasto darbo užmokesčio, o mokslinių tyrimų ir plėtros darbuotojams skirta speciali darbo užmokesčio subsidija. Vyriausybė vienu ketvirčiu paankstino seniau numatytą socialinio draudimo įmokų sumažinimą ir paskelbė apie vienkartinį priedą prie atlyginimo sveikatos priežiūros sektoriuje. Apskritai, nors fiskalinėmis priemonėmis siekiama remti įmones ir išsaugoti darbo vietas, jų taikymo sritis ir aprėptis, palyginti su daugumos kitų valstybių narių taikomomis priemonėmis, tebėra nedidelė. Be to, jas planuojama finansuoti perskirstant lėšas tarp biudžeto skyrių ir vėl padidinant mokesčius, todėl tikėtina, kad jų poveikis, žvelgiant iš makroekonominio stabilizavimo perspektyvos, bus ribotas;

                  (20)

                  sveikatos rezultatai įvairiais aspektais išliko prastesni nei daugumoje valstybių narių, o tai visų pirma rodo, kad rizikos veiksniai labai paplitę tarp gyventojų ir sveikatos priežiūros paslaugos teikiamos ne itin veiksmingai. Su sveikatos priežiūra susijusių viešųjų išlaidų dalis Vengrijoje buvo gerokai mažesnė už Sąjungos vidurkį. Nors nepatenkintų medicininių poreikių yra nedaug, vengrų, kurie išlaidas padengia iš savo lėšų, skaičius viršija Sąjungos vidurkį ir tokie asmenys vis dažniau priversti naudotis privačiomis sveikatos priežiūros paslaugomis. Tai didina riziką, kad Vengrijos namų ūkiai patirs finansinių sunkumų, ir turi pasekmių socialinei lygybei ir sveikatos rezultatams. Norint racionalizuoti sveikatos priežiūros sistemos išteklių panaudojimą, sudaryti vienodesnes sąlygas naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir pagerinti priežiūros kokybę, būtinos papildomos investicijos ir visapusiškos reformos. Prevencinės ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugos yra nepakankamai finansuojamos, o potencialas gerinti sveikatos priežiūros sistemos kokybę, didinti prieinamumą ir ekonominį efektyvumą tebėra nepakankamai išnaudojamas. Nors valdžios institucijos ėmėsi veiksmų, kad sumažintų didelį Vengrijos sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą, regioniniai sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymo skirtumai vis dar trukdo gauti priežiūros paslaugas kai kuriose vietovėse, o kai kurios pažeidžiamos grupės, pavyzdžiui, marginalizuoti romai, taip pat neįgalieji, susiduria su ypatingomis kliūtimis. Dėl COVID-19 pandemijos stipriai išaugus sveikatos priežiūros paslaugų paklausai, reikia imtis skubių veiksmų, kad būtų galima pradėti spręsti šias struktūrines problemas ir padidinti Vengrijos sveikatos priežiūros sistemos atsparumą;

                  (21)

                  socialinės ir ekonominės protrūkio pasekmės gali būti didelės, o 2020 m. kovo 18 d. Vyriausybės nutarimo, kuriuo leidžiama dvišališkai priimti nuo Darbo kodekso leidžiančias nukrypti nuostatas, poveikį dar reikia įvertinti. Pagal Komisijos prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 7,0 %, o 2021 m. sumažės iki 6,1 %. Stipriai nuo krizės nukentėję sektoriai sudaro didelę Vengrijos ekonomikos dalį – juose pagal itin lanksčias darbo sutartis dirba žemos ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojai. Iki 2020 m. pradžios, sparčiai augant ekonomikai, bendras užimtumo lygis didėjo, tačiau ne visų grupių vienodai. Palyginti su Sąjungos vidurkiu, užimtumo skirtumai tarp įgūdžių grupių ir tarp vyrų bei moterų tebėra dideli, o pastarąjį skirtumą iš dalies lėmė ribota kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų pasiūla. Nepaisant to, kad viešųjų darbų sistemos, nepadėjusios dalyviams rasti darbo pirminėje darbo rinkoje, mastas buvo sumažintas, jis tebebuvo didelis. Dar yra galimybių stiprinti ir kitas politikos kryptis, siekiant veiksmingai padėti bedarbiams arba ekonomiškai neaktyviems žmonėms rasti darbą arba suteikti jiems galimybę mokytis, kad tos politikos kryptys būtų tikslingesnės. Bedarbio pašalpų mokėjimo trukmė yra trumpiausia Sąjungoje (ne ilgiau kaip 3 mėn.) ir netgi palankiomis ekonominėmis sąlygomis ji buvo gerokai trumpesnė nei laikas, kurio vidutiniškai reikia darbui susirasti. Pagal Europos socialinių teisių ramsčio principus socialinės apsaugos sistemos ir priemonės turi apsaugoti tuos, kuriems gresia pavojus netekti darbo, taip pat savarankiškai dirbančius asmenis ir bedarbius. Sutrumpinto darbo laiko sistemos, pagal kurias darbuotojai iš valstybės gauna pajamų paramą už nedirbtas valandas, yra geras būdas apsaugoti užimtumą. Pandemijos metu sutrumpinto darbo laiko sistemos yra veiksmingiausios, jei jų administravimas yra paprastas ir greitas, o jos taikomos ne tik tam tikriems sektoriams ar įmonių rūšims;

                  (22)

                  nors bendri Vengrijos skurdo rodikliai prieš krizę pagerėjo, nuosmukio metu ši tendencija gali greitai pasikeisti. Pajamų nelygybė per pastarąjį dešimtmetį išaugo, iš dalies dėl mokesčių ir išmokų sistemos pokyčių. NET prieš COVID-19 protrūkį tiek materialinio nepritekliaus, tiek materialinio ir socialinio nepritekliaus rodiklis buvo labai aukštas, ypač namų ūkiuose, kuriuose yra keletas vaikų, ir romų bendruomenėje. Socialinei nuomai skirtų municipalinių butų ir finansinės paramos nuomotojams trūkumas trukdo judumui. Minimalių pajamų išmoka iš esmės nesikeitė nuo 2012 m. ir yra viena mažiausių Sąjungoje. Tikėtina, kad pandemija labiausiai paveiks pažeidžiamas grupes, kurios neturi galimybių naudotis priežiūros ir pagrindinėmis paslaugomis ir gyvena perpildytuose namų ūkiuose. Atsigaunant ekonomikai reikės imtis priemonių, kuriomis būtų skatinamas minėtų grupių aktyvumas darbo rinkoje ir integracija į ją. Dar prieš krizę švietimo rezultatai buvo prastesni už Sąjungos vidurkį ir jiems didelės įtakos turėjo mokinių socialinė ir ekonominė padėtis. Mokyklos nebaigusių asmenų, ypač romų, skaičius buvo didelis. Pažeidžiamoms grupėms menkai dalyvaujant kokybiško švietimo sistemoje neišnaudojama galimybė didinti žmogiškąjį kapitalą ir socialinę sanglaudą. Mokytojų darbo užmokestis yra vienas mažiausių Sąjungoje. Mažas aukštųjų mokyklų studentų skaičius neatitinka didelės aukštos kvalifikacijos darbuotojų paklausos. Netikėtas perėjimas prie nuotolinio mokymosi greičiausiai nelygybę dar labiau padidins. Iš kasmetinių nacionalinių kompetencijos testų rezultatų matyti, kad dėl skaitmeninių priemonių trūkumo skaitmeninis švietimas negali pasiekti daug mokinių. Palankių sąlygų neturintys moksleiviai taip pat patiria neigiamą nuotolinio mokymosi poveikį dėl perpildytų namų ūkių ir menko tėvų išsilavinimo. Pastarojo meto ir dabartinės investicijos į švietimo skaitmeninimą yra svarbios ir jas reikia tęsti;

                  (23)

                  per COVID-19 krizę itin svarbu užtikrinti ypatingos svarbos infrastruktūros veikimą ir laisvą prekių judėjimą visoje vidaus rinkoje ir bendradarbiaujant su kaimyninėmis šalimis stebėti tiekimo grandines ir užtikrinti tinkamą jų veikimą. Vengrija yra nedidelė atviros ekonomikos šalis ir per jos sienas intensyviai vykdomas prekių vežimas. Be to, daug vengrų dirba užsienyje ir kiekvieną savaitę vykdami į darbą kerta sienas. Vengrijai taip pat gali prireikti sezoninių pasienio darbuotojų žemės ūkyje. Šiuo metu galiojantys kelionių apribojimai gali trukdyti prekių ir darbuotojų judėjimui, tačiau juos būtų galima sušvelninti pasienyje įrengiant žaliuosius koridorius;

                  (24)

                  mažmeninė prekyba yra vienas iš labiausiai paveiktų paslaugų sektorių – dėl taikomų priemonių daugelis įmonių iš viso negalėjo veikti arba labai apribojo savo veiklą. Po COVID-19 krizės mažmeninei prekybai atsigauti padėtų reguliavimo lankstumas. Vengrijoje yra daugiausia reglamentuojamųjų profesijų Sąjungoje. Profesinėms paslaugoms teks svarbus vaidmuo išbrendant iš krizės ir atsigaunant po jos. Todėl labai svarbu užtikrinti galimybes be kliūčių įgyti profesiją ir užsiimti profesine veikla, supaprastinant reglamentavimo sistemas ir susijusias administracines procedūras; tai ypač aktualu mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei labai mažoms įmonėms, įskaitant pavienius specialistus, kurie ypač nukentėjo nuo krizės. Labai svarbu įmonėms teikti likvidumo paramą paskolų ir garantijų forma, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, o tarpininkai turi veiksmingai ir greitai įgyvendinti likvidumo paramos paskirstymą įmonėms. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Pagerinti MVĮ pinigų srautus padėtų mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas ir viešojo sektoriaus institucijų sutartinių mokėjimų paspartinimas. Neseniai įsteigtiems startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti specialios paramos, pavyzdžiui, paskatų rizikos kapitalo fondams padidinti savo investicijas į šias įmones. Šios paramos priemonės taip pat padės išvengti skubaus strategiškai svarbių Europos įmonių pardavimo;

                  (25)

                  moksliniai tyrimai ir inovacijos yra itin svarbus ilgalaikio augimo ir konkurencingumo veiksnys. Vengrija yra laikoma vidutine novatore. Didelė kliūtis inovacijoms yra aukštos kvalifikacijos darbuotojų trūkumas. Išlaidos moksliniams tyrimams ir plėtrai (MTP) didėja lėtai ir daugiausia pinigų skiria verslo sektorius, kuris gauna didžiausią Sąjungos viešąją paramą. Tačiau per pastarąjį dešimtmetį MTP išlaidos viešajame sektoriuje sumažėjo. Investicijos į novatoriškas MVĮ, taip pat įmonių, tyrėjų, akademinės bendruomenės ir viešojo sektoriaus atstovų bendradarbiavimo stiprinimas didina šalies mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus, kurių prireikė kilus COVID-19 krizei. Investicijos į viešuosius mokslinius tyrimus ir inovacijas bei moksliniams tyrimams palanki aplinka yra būtinos ekonomikai atsigauti;

                  (26)

                  siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Vengrijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nurodytos investicijos, kurių reikia siekiant spręsti su klimato kaita ir energetikos pertvarka susijusias problemas. Kartu su investicijomis į skaitmeninimą ir žaliąją pertvarką, jos užtikrins, kad šaliai atsigavus po krizės jos ekonomika taptų tvaresnė ir atsparesnė. Šiuo metu gyvenamųjų namų sektoriuje energijos vartojimo efektyvumas yra mažas, o tai taip pat prisideda prie oro taršos. Nuolatiniai oro kokybės standartų pažeidimai turi skaudžių pasekmių sveikatai ir aplinkai. Tarp pagrindinių oro taršos šaltinių – gyventojų deginamas kietasis kuras, žemės ūkis ir transporto sektoriuje išmetami teršalai. Tik 1 % bendrojo vidaus energijos suvartojimo sudaro mažai anglies dioksido išskiriantys atsinaujinantieji ištekliai, o labai tarši biomasė sudaro apie 10 %. Palyginti su mažu pradiniu skaičiumi, saulės energijos įrenginių sparčiai daugėja. Pagal nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, siekdama ilgam laikui neutralizuoti poveikį klimatui, Vengrija ketina labiau pasikliauti atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais – daugiausia saulės energija. Dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis energetikos politika gali paskatinti aplinkos požiūriu tvarų augimą ir prisidėti prie ekonomikos atsigavimo. Iki COVID-19 pandemijos protrūkio vis didesnį susirūpinimą kėlė kelių spūstys, darančios neigiamą poveikį ekonomikai ir didinančios išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bei oro taršą. Transporto poveikį aplinkai taip pat padėtų sušvelninti plačiau naudojamos nuotolinio darbo galimybės ir patrauklesnės viešojo transporto sistemos. Žiedinė ekonomika tebėra pradiniame etape, komunalinių atliekų perdirbimas yra nepakankamai išplėtotas, o ekonominės priemonės nesuteikia pakankamai paskatų. Atliekų šalinimas sąvartynuose tebėra pagrindinis atliekų tvarkymo metodas. Susirūpinimą ir toliau kelia vandens kokybė ir tiekimas. Pagal skaitmeninius įgūdžius ir įmonių bei viešųjų tarnybų naudojimąsi skaitmeninėmis technologijomis vengrai vis dar atsilieka nuo Sąjungos vidurkio. Reikėtų toliau dėti pastangas, kad piliečiams ir įmonėms būtų teikiamos veiksmingos skaitmeninės viešosios paslaugos. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Vengrijai galėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Vengrijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

                  (27)

                  2020 m. kovo 11 d. paskelbtos nepaprastosios padėties trukmė nėra iš anksto nustatyta ir Vyriausybė turi veiksmų laisvę ją pratęsti arba atšaukti. Konkrečios priemonės, kurių ėmėsi Vyriausybė, bus taikomos tol, kol bus atšaukta nepaprastoji padėtis. 2020 m. kovo 30 d. Vengrijos Parlamentas priėmė naują įstatymą, kuriuo Vyriausybei leidžiama dekretu atidėti bet kokio įstatymo taikymą. Turint omenyje bendrą plačių įgaliojimų ir aiškios jų termino pabaigos nebuvimo poveikį, atrodo, kad nepaprastosios padėties metu suteikti įgaliojimai yra platesni nei kitose valstybėse narėse. Kai kurios neatidėliotinos priemonės, kurių imtasi pasinaudojant tais įgaliojimais, kelia abejonių dėl jų būtinumo bei proporcingumo ir trikdo verslo veiklą bei reguliavimo aplinkos stabilumą. Tokios priemonės apima leidimą nukrypti nuo darbo teisės aktų, karinių ryšių palaikymo pareigūnų siuntimą į strategines įmones ir valstybės priežiūros taikymą į biržos sąrašus įtrauktoms bendrovėms. 2020 m. gegužės 26 d. Vyriausybė Vengrijos parlamentui pateikė įstatymo projektą, kuriuo ji būtų raginama atšaukti nepaprastąją padėtį ir kuriuo, pasibaigus nepaprastajai padėčiai, būtų atšauktas 2020 m. kovo 30 d. įstatymas. Pagal pagrindinį įstatymą sprendimas atšaukti nepaprastąją padėtį išlieka Vyriausybės prerogatyva. Užtikrinant veiksmingą atitinkamų neatidėliotinų priemonių priežiūrą labai svarbus būtų ir teismų nepriklausomumo stiprinimas;

                  (28)

                  pastaraisiais metais socialinių partnerių dalyvavimas politikos iniciatyvose ir jas įgyvendinant buvo nepakankamas, dėl to pablogėjo politikos formavimo kokybė bei nuspėjamumas ir padidėjo politinių klaidų tikimybė. Konsultacijos ir poveikio vertinimai buvo nuolat ignoruojami taikant specialias teisėkūros procedūras, pavyzdžiui, atskiri nariai teikdavo teisės aktų projektus ir būdavo taikomos skubios procedūros. Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas dar labiau susilpnėjo dėl dabartinės valdymo priimant Vyriausybės dekretus sistemos, visų pirma dėl 2020 m. kovo 18 d. Vyriausybės nutarimo, kuriuo leidžiama dvišališkai taikyti nuo Darbo kodekso leidžiančias nukrypti nuostatas;

                  (29)

                  didelį susirūpinimą tebekelia nepakankama konkurencija viešųjų pirkimų srityje, nes platesnis rinkos atvėrimas konkurencijai yra svarbus sprendimas siekiant įveikti krizę, atgaivinti smulkiojo verslo sektorių ir padėti ekonomikai atsigauti. Nepaisant naujų teisės aktų pakeitimų ir viešųjų pirkimų skaitmeninimo, beveik pusė visų viešųjų konkursų baigiasi vieno pasiūlymo procedūra. Didelis vieno pasiūlymo konkursų skaičius mažina viešųjų pirkimų sistemos efektyvumą. Viešųjų pirkimų specializacija galėtų padėti gerinti atitiktį Sąjungos taisyklėms ir sudaryti sąlygas strateginiams viešiesiems pirkimams. Per pastaraisiais metais Komisijos vykdytus viešųjų pirkimų, susijusių su Sąjungos bendrai finansuotais projektais, auditus buvo nustatyti sisteminiai trūkumai ir išryškėjo viešųjų pirkimų kontrolės sistemos silpnosios pusės. 2019 m. Komisija dėl šių trūkumų Vengrijai nurodė atlikti apie 1 mlrd. EUR dydžio finansinių pataisų;

                  (30)

                  siekiant didinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, labai svarbu kovoti su agresyviu mokesčių planavimu. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų Sąjungos teisės aktus. Vengrija ėmėsi kovos su agresyviu mokesčių planavimu priemonių įgyvendindama anksčiau sutartas tarptautines ir europines iniciatyvas, tačiau tai, kad į lengvatinių mokesčių centrus pervedamoms pajamoms ji netaiko išskaičiuojamųjų mokesčių, galėtų sudaryti sąlygas išvežti pelną iš Sąjungos nesumokėjus teisingos mokesčių dalies. Nors 2013–2017 m. į lengvatinius mokesčių centrus pervedamų pajamų, kaip antai autorinių atlyginimų, palūkanų ir dividendų, srautai buvo palyginti maži, Vengrijoje užfiksuotas nestabilus ir palyginti didelis kapitalo įplaukų ir išvežimo per specialiosios paskirties subjektus srautas, o tai rodo galimą pažeidžiamumą dėl agresyvaus mokesčių planavimo praktikos;

                  (31)

                  nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat buvo aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

                  (32)

                  dar prieš krizę susirūpinimą kėlė korupcija, prieiga prie viešosios informacijos ir žiniasklaidos laisvė. Įvedus nepaprastąją padėtį, situacija šiose srityse gali dar pablogėti, nes susilpnėjo kontrolės mechanizmai. Tyrimai ir baudžiamasis persekiojimas Vengrijoje yra ne tokie veiksmingi kaip kitose valstybėse narėse. Trūksta ryžtingų sistemingų veiksmų, kad aukšto rango pareigūnai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn už korupciją. Susirūpinimą vis dar kelia atsakomybė už sprendimus baigti tyrimus, nes nėra veiksmingų priemonių, kuriomis būtų galima užginčyti prokuratūros sprendimus netraukti baudžiamojon atsakomybėn už įtariamą nusikalstamą veiką. Kovoti su korupcija ir toliau trukdo prieigos prie informacijos apribojimai. Prieigą prie viešosios informacijos atgrasanti praktika gali sulaikyti piliečius ir nevyriausybines organizacijas nuo naudojimosi savo konstitucinėmis teisėmis;

                  (33)

                  Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Vengrija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

                  (34)

                  per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Vengrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Vengrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vengrijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

                  (35)

                  atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (11) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

            REKOMENDUOJA Vengrijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

                  1.

                  Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Spręsti sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumo problemą ir užtikrinti tinkamą ypatingos svarbos medicinos produktų tiekimą ir infrastruktūrą, kad būtų padidintas sveikatos priežiūros sistemos atsparumas. Didinti galimybes naudotis kokybiškomis prevencinės ir pirminės priežiūros paslaugomis.

                  2.

                  Apsaugoti užimtumą, plačiau taikant sutrumpinto darbo laiko tvarką ir vykdant veiksmingą aktyvią darbo rinkos politiką, ir pailginti bedarbio pašalpų mokėjimo trukmę. Didinti socialinės paramos adekvatumą ir užtikrinti, kad visi turėtų galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir gauti kokybišką išsilavinimą.

                  3.

                  Užtikrinti likvidumo paramą MVĮ. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, tvarų transportą, vandens ir atliekų tvarkymą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip pat mokykloms skirtą skaitmeninę infrastruktūrą.

                  4.

                  Užtikrinti, kad visos neatidėliotinos priemonės būtų griežtai proporcingos, ribotos trukmės ir atitiktų Europos bei tarptautinius standartus ir jomis nebūtų trikdoma verslo veikla ir reglamentavimo aplinkos stabilumas. Užtikrinti veiksmingą socialinių partnerių ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą politikos formavimo procese. Didinti konkurenciją viešųjų pirkimų srityje.

                  5.

                  Stiprinti mokesčių sistemą, kad būtų išvengta agresyvaus mokesčių planavimo rizikos.

         Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            J. KLOECKNER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

         (3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 101.

         (4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

         (5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

         (6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

         (7)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų bedarbio pašalpoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos;

         (8)  2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacija ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Vengrijoje (OL C 210, 2019 6 21, p. 4).

         (9)  OL L 329, 2019 12 19, p. 91.

         (10)  2019 m. gruodžio 5 d. Tarybos rekomendacija ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Vengrijoje (OL C 420, 2019 12 13, p. 1).

         (11)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


title: Tarybos rekomendacija 2020 m. liepos 20 d. dėl 2020 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Maltos stabilumo programos 2020/C 282/18

text:
               26.8.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 282/116

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. liepos 20 d.
      dėl 2020 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Maltos stabilumo programos
      (2020/C 282/18)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Malta nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

                  (2)

                  2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Maltai skirta ataskaita. Joje įvertinta Maltos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Maltos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

                  (3)

                  2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

                  (4)

                  kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

                  (5)

                  2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

                  (6)

                  siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

                  (7)

                  dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

                  (8)

                  kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Malta raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

                  (9)

                  2020 m. nacionalinę reformų programą Malta pateikė 2020 m. balandžio 30 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. gegužės 2 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

                  (10)

                  šiuo metu Maltai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

                  (11)

                  2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,5 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 7,5 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 3,6 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 43,1 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 54,5 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

                  (12)

                  reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Malta ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 4,1 % BVP. Šios priemonės apima darbo užmokesčio priedus sunkumų patiriančių sektorių darbuotojams, sveikatos priežiūros pajėgumų didinimą, taip pat su COVID-19 susijusias socialines priemones. Be to, Malta paskelbė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Remiantis 2020 m. stabilumo programoje pateiktu vertinimu, valstybės garantijos leis bankams pritraukti įmonėms skirtų naujų paskolų, kurių portfelis gali siekti iki 6,1 % BVP. Tos priemonės apima paskolų garantijas. 2020 m. stabilumo programoje taip pat patvirtinamas anksčiau paskelbtas gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių, pridėtinės vertės mokesčio ir socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Malta, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

                  (13)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Maltos valdžios sektoriaus balansas sudarys –6,7 % BVP 2020 m. ir –2,5 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

                  (14)

                  dėl 2020 m. Maltos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

                  (15)

                  reaguodama į COVID-19 pandemiją, Malta ėmėsi viruso plitimo valdymo priemonių – organizavo veiksmingą informavimo sveikatos klausimais kampaniją, ėmėsi fizinio izoliavimo ir karantino priemonių, taip pat stebėsenos, plataus masto testavimo ir sąlytį turėjusių asmenų išaiškinimo veiksmų. Maltos valdžios institucijos taip pat dėjo pastangas ligoninių (be kita ko, tų, kuriose turėjo būti įrengti intensyvios priežiūros skyriai) pajėgumui padidinti. Asmeninių apsaugos priemonių (AAP) tiesioginis įsigijimas vykdomas nacionaliniu lygmeniu. Be to, Malta prisijungė prie Sąjungos vykdomo AAP, laboratorinių reagentų, testų ir dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatų bendro viešojo pirkimo. Malta aktyviai stebi su vaistais ir veikliosiomis medžiagomis susijusią padėtį, kad galėtų nustatyti ir numatyti bet kokį galimą jų trūkumą ir skubiai imtis taisomųjų veiksmų, ypač tuo atveju, jei šalys, kurios paprastai tiekia vaistus ar veikliąsias medžiagas, uždarytų sienas. 2020 m. gegužės 12 d. Komisija patvirtino 11,5 mln. EUR vertės schemą, skirtą kovai su COVID-19 reikalingų produktų, įskaitant tokias medicinos priemones kaip vakcinos, ligoninių ir medicinos reikmenys, įskaitant dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatus, apsauginiai drabužiai bei priemonės, gamybai remti. Taip pat buvo veiksmingai organizuotas medicinos darbuotojų perskirstymas ir perkvalifikavimas. Įvairias pareigas reguliavimo institucijose ir ministerijose užimančių visuomenės sveikatos specialistų veikla buvo visiškai perorientuota, jie buvo perkelti teikti pagalbą reaguojant į šią pandemiją;

                  (16)

                  Maltos Vyriausybė rėmė įmones – skyrė finansinę paramą nuotoliniam darbui ir subsidijas privalomam darbuotojų karantinavimui. Be to, Vyriausybė įmonėms (taip pat ir savarankiškai dirbantiems asmenims) teikė garantijas ir atidėjo mokesčių mokėjimą. Įmonių, kurios veikia tokiuose nuo COVID-19 pandemijos smarkiai nukentėjusiuose sektoriuose kaip mažmeninės ir didmeninės prekybos, turizmo, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriai, arba sektoriuose, kurių veikla laikinai sustabdyta visuomenės sveikatos priežiūros inspektoriaus įsakymu, visą darbo dieną dirbantys darbuotojai turės teisę gauti atlygį, neviršijantį penkių darbo dienų darbo užmokesčio per savaitę, apskaičiuojamą pagal 800 EUR dydžio mėnesinį darbo užmokestį. Mažiau nukentėjusiuose sektoriuose dirbantys darbuotojai turi teisę į vienos ar dviejų darbo dienų užmokestį per savaitę, apskaičiuojamą pagal 800 EUR dydžio mėnesinį darbo užmokestį. Vyriausybė taip pat pranešė apie paramą neįgaliesiems, vaikų turinčioms šeimoms, kuriose abu tėvai yra dirbantys, tačiau nė vienas iš jų negali dirbti nuotoliniu būdu, dėl dabartinės krizės darbą praradusiems darbuotojams ir nuomojamame būste gyvenantiems bedarbiams asmenims. Galiausiai Vyriausybė finansuos iki 2,5 procentinių punktų banko paskolų, kurias yra paėmusios nuo COVID-19 pandemijos nukentėjusios įmonės, palūkanų normų;

                  (17)

                  Maltos sveikatos sistema duoda gerų sveikatos priežiūros rezultatų. Tačiau dėl COVID-19 pandemijos Maltos visuomenės sveikatos sistema patiria precedento neturintį spaudimą. Šios sistemos atsparumą galėtų padidinti pastangos gerinti sveikatos priežiūros sistemos pajėgumą veiksmingai reaguoti į tokias pandemijos krizes kaip COVID-19. Ypač reikia stebėti šiuos aspektus: a) intensyviosios ir ilgalaikės priežiūros srityse slaugytojais dirba vis daugiau migrantų, taip pat pastebima privačių bendrosios praktikos gydytojų senėjimo tendencija; b) patiriama sunkumų siekiant apsirūpinti naujais ir pažangiais vaistais; c) daug išlaidų, susijusių su pirmine bei ambulatorine sveikatos priežiūra ir tam tikrais vaistais, dengia patys pacientai; ir d) ambulatorinės priežiūros specialistų konsultacijų laukiančių asmenų skaičius nuolat yra didelis, o pastaruoju metu jis dar labiau auga. Be to, svarbiu prioritetu išlieka uždavinys paslaugų teikimą perkelti iš ligoninių į pirminės sveikatos priežiūros lygmenį;

                  (18)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 5,9 %, o 2021 m. sumažės iki 4,4 %. Siekdama sušvelninti rimtas krizės pasekmes užimtumui, pasikonsultavusi su socialiniais partneriais Malta ėmėsi neatidėliotinų priemonių, kuriomis sudaromos palankios sąlygos dirbti sutrumpintą darbo dieną užuot atleidus darbuotojus. Darbo vietoms apsaugoti pereinant prie ekonomikos gaivinimo, sutrumpinto darbo laiko tvarką būtų pravartu patvirtinti ilgesniam laikui. Labai svarbu, kad visiems darbuotojams, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, būtų užtikrinta tinkama parama ir galimybė naudotis socialinės apsaugos sistema, numatant galimai ilgesnę nedarbo laikotarpio trukmę. Maltos socialinės apsaugos sistema taip pat turi užtikrinti, kad tinkama parama būtų teikiama užsienio darbuotojams ieškant kito darbo, kai įmanoma, išsaugant leidimus dirbti ir galimybę naudotis kitomis socialinėmis paslaugomis. Palyginti didelę dirbančiųjų dalį sudaro žemos kvalifikacijos suaugusieji, o jų skaičius dar labiau auga dėl didelio mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus. Gali būti, kad dėl dabartinės krizės įgūdžių trūkumas vienuose sektoriuose dar labiau padidės, o kituose iškils naujų įgūdžių poreikis. Dėl šios priežasties dar svarbesnis tampa įgūdžių nustatymas ir darbuotojų perkvalifikavimas, ypač kalbant apie skaitmeninius ir ekologiškus įgūdžius. Pastaruoju metu Malta padarė pažangą švietimo ir mokymo srityje, tačiau tebėra didelių iššūkių, pavyzdžiui, daug mokinių neturi pakankamų pagrindinių įgūdžių;

                  (19)

                  dėl COVID-19 krizės Maltai iškilo neatidėliotina būtinybė skubiai teikti likvidumo paramą įmonėms. Labai svarbu užtikrinti nenutrūkstamą kredito srautą ir galimybę gauti finansavimą, ypač labiausiai paveiktuose sektoriuose veikiančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Siekiant veiksmingai įgyvendinti likvidumo priemones, svarbus vaidmuo tenka bankų sistemai, kuri teikia paskolas ir nukreipia valstybės garantijas, atsisakydama iki krizės taikytos konservatyvios skolinimo praktikos. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą;

                  (20)

                  siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Investicijos atsigavimui remti – tai galimybė nukreipti Maltos ekonomiką tvaresne linkme. Maltos perėjimui prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos ilgą laikotarpį reikės didelių privačiųjų ir viešųjų investicijų. Šalies nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane apibūdintos investicijos, kuriomis siekiama mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kitą neigiamą išorinį poveikį aplinkai, visų pirma statybų ir transporto sektoriuose, gali padėti siekti dviejų tikslų – ekonomikos gaivinimo ir tvarumo. Remiant esamų pastatų renovaciją ir įgyvendinant tikslines mokymo programas bus padedama gerinti pastatų energinį naudingumą. Tolesnės investicijos į darnųjį transportą gali užtikrinti perspektyvių naudojimosi asmeniniais automobiliais alternatyvų. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, kurie nurodyti 2020 m. šalies ataskaitos D priede, Maltai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Maltai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

                  (21)

                  skiriant daugiau dėmesio moksliniams tyrimams ir inovacijoms ir geresniam jų diegimui verslo aplinkoje bus remiamas Maltos žinių ekonomikos modelio tvarumas. Malta parengė piliečiams ir įmonėms skirtas e. valdžios paslaugas, be kita ko, įvairias mobiliąsias programėles. Tačiau visuomenė šiomis paslaugomis vis dar mažai naudojasi. Siekiant palengvinti ekonomikos skaitmeninę transformaciją, svarbu skatinti piliečius ir įmones naudotis skaitmeninėmis viešosiomis paslaugomis;

                  (22)

                  Maltos perėjimas prie paslaugų sektoriaus, kuris orientuotas į tarptautinę rinką, specializacija nuotolinių lošimų bei virtualiojo turto srityse, pilietybės ir leidimo gyventi šalyje suteikimo investuotojams programos prisideda prie ekonomikos augimo, tačiau kartu šaliai kelia pinigų plovimo pavojų, kurį vis dar reikia mažinti. Siekiant užkirsti kelią šiam pavojui ir su juo kovoti, imtasi veiksmų kovos su pinigų plovimo priežiūros institucijos vaidmeniui stiprinti. Be to, buvo stiprinamas bendradarbiavimas su kitomis kompetentingomis institucijomis. Tačiau Maltos finansinių paslaugų institucijos praktika priežiūros paslaugoms teikti samdyti privačius konsultantus kelia susirūpinimą. Būtina toliau šalinti pinigų plovimo atvejų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už šį nusikaltimą trūkumus. Pagerinus nacionalinę finansų įmonių, kurių veikla orientuota į tarptautinę rinką ir kurios turi Maltos išduotą veiklos licenciją, priežiūrą, būtų sustiprinta bendra valdymo sistema. Draudimo sektoriuje itin svarbus vietos ir išorės priežiūros institucijų bendradarbiavimas. Taip pat yra galimybių patobulinti trečiųjų valstybių bankų filialų priežiūrą, į riziką orientuotą požiūrį ir bankų rizikos valdymo tvarkos tinkamumo vertinimą;

                  (23)

                  siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, ir toliau yra labai svarbu kovoti su agresyviu mokesčių planavimu. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų Sąjungos teisės aktus. Malta ėmėsi kovos su agresyviu mokesčių planavimu veiksmų įgyvendindama anksčiau sutartas tarptautines ir Europos iniciatyvas, tačiau dėl šalyje reziduojančių kitose šalyse įsisteigusių įmonių vertinimo tvarkos ir dėl pilietybės bei leidimo gyventi suteikimo investuotojams programų, pagal kurias net nėra reikalaujama, kad fizinis asmuo būtų Maltos rezidentas mokesčių tikslais, kyla ir įmonių, ir asmenų dvigubo neapmokestinimo rizika;

                  (24)

                  Malta taip pat patiria iššūkių siekdama sustiprinti savo institucinius kovos su korupcija pajėgumus. Malta pranešė apie reformas, kurių tikslas – sugriežtinti korupcijos atvejų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą; ji konsultuojasi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma su Venecijos komisija, dėl teisminių institucijų reformos. Siekiant užbaigti visas šias reformas ir užtikrinti jų veiksmingumą būtina priimti konkrečias priemones;

                  (25)

                  nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

                  (26)

                  Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Malta prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

                  (27)

                  siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Malta turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

                  (28)

                  per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Maltos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Malta ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Maltos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

                  (29)

                  atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

            REKOMENDUOJA Maltai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

                  1.

                  Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą sprendžiant problemas, susijusias su sveikatos priežiūros darbuotojų ir svarbių medicinos reikmenų trūkumu, taip pat su pirmine sveikatos priežiūra.

                  2.

                  Įtvirtinti sutrumpinto darbo laiko tvarką ir visiems darbuotojams užtikrinti tinkamą apsaugą nedarbo atveju. Gerinti švietimo ir įgūdžių ugdymo kokybę ir įtraukumą.

                  3.

                  Užtikrinti veiksmingą likvidumo paramos, skirtos nukentėjusioms įmonėms, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, įgyvendinimą. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, darnųjį transportą, atliekų tvarkymą, mokslinius tyrimus ir inovacijas.

                  4.

                  Siekiant padidinti teismų nepriklausomumą, užbaigti reformas, kuriomis siekiama pašalinti dabartinius institucinių gebėjimų ir valdymo trūkumus. Toliau dėti pastangas tinkamai įvertinti ir mažinti pinigų plovimo pavojus ir užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu sistemos įgyvendinimą. Paspartinti veiksmus, kuriais siekiama spręsti problemas, susijusias su mokesčių sistemos ypatumais, dėl kurių fiziniams asmenims ir tarptautinėms įmonėms sudaromos palankesnės sąlygos vykdyti agresyvų mokesčių planavimą.

         Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            J. KLOECKNER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

         (3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 107.

         (4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

         (5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

         (6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

         (7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


title: Tarybos rekomendacija 2020 m. liepos 20 d. dėl 2020 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Nyderlandų stabilumo programos 2020/C 282/19

text:
               26.8.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 282/122

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. liepos 20 d.
      dėl 2020 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Nyderlandų stabilumo programos
      (2020/C 282/19)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Nyderlandai nurodyti kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

                  (2)

                  2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Nyderlandams skirta ataskaita. Joje įvertinta Nyderlandų pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Nyderlandų pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma disbalanso šaltiniai – didelė susikaupusi privačiojo sektoriaus skola ir didelis einamosios sąskaitos perteklius; tai turi tarpvalstybinių pasekmių;

                  (3)

                  2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

                  (4)

                  kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

                  (5)

                  2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

                  (6)

                  siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

                  (7)

                  dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

                  (8)

                  kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Nyderlandai raginami visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

                  (9)

                  Nyderlandai pateikė savo 2020 m. nacionalinę reformų programą 2020 m. balandžio 28 d., o savo 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 29 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

                  (10)

                  šiuo metu Nyderlandams taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

                  (11)

                  2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,7 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 0,1 % BVP pertekliaus 2020 m. Prognozuojama, kad 2023 m. perteklius sumažės iki 0,0 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 48,6 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. dar labiau sumažės iki 46,3 %. Tačiau makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, nebeatrodo realus, be to, 2020 m. stabilumo programoje neatsižvelgiama į didelį priemonių, kurias Nyderlandai paskelbė reaguodami į COVID-19 pandemiją, skaičių. Biudžeto projekcijos buvo atnaujintos Pavasario biudžeto memorandume (7). Pavasario biudžeto memorandume numatomas valdžios sektoriaus nominaliojo balanso pablogėjimas iki 11,8 % BVP deficito 2020 m., o valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. turėtų padidėti iki 65,2 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

                  (12)

                  reaguodami į COVID-19 pandemiją ir laikydamiesi suderinto Sąjungos požiūrio, Nyderlandai ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą ir Pavasario biudžeto memorandumą tos biudžetinės priemonės sudaro 2,7 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų gerinimą, neatidėliotiną pagalbą sunkumų patiriantiems sektoriams, savarankiškai dirbančių asmenų ir samdomųjų darbuotojų pajamų rėmimą. Be to, Nyderlandai paskelbė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Šios priemonės apima įmonių pelno mokesčių atidėjimus (4,6–5,9 % BVP) ir paskolų garantijas (1,8 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Nyderlandai, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

                  (13)

                  remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Nyderlandų valdžios sektoriaus biudžeto balansas sudarys -6,3 % BVP 2020 m. ir -3,5 % BVP 2021 m. 5,5 procentinių punktų skirtumą tarp Pavasario biudžeto memorandumo prognozės ir Komisijos prognozės lemia skirtinga mokesčių atidėjimo apskaita (4,6–5,9 % BVP); Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje mokesčių atidėjimas neapskaitomas kaip pajamų mažėjimas 2020 m. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis 2020 m. pasieks 62,1 % BVP, o 2021 m. –57,6 % BVP;

                  (14)

                  dėl 2020 m. Nyderlandų numatomo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

                  (15)

                  pastaruosius šešerius metus vykęs spartus Nyderlandų ekonomikos augimas dėl COVID-19 pandemijos staiga sustojo. Šiais metais Nyderlandų ekonomika turėtų patirti didžiausią susitraukimą per visą pokarinę šalies istoriją. Prognozuojant, kad antrąjį ketvirtį prasidės ekonominės veiklos sąstingis, numatoma, kad šiais metais labai sumažės visi paklausos komponentai, išskyrus valdžios sektoriaus vartojimą. 2021 m. ekonomika greičiausiai atsigaus už augimo tendenciją gerokai greitesniu tempu, o tai rodys, kad laipsniškai grįžtama prie įprastos ekonominės veiklos ir atsigauna labai žemą lygį pasiekusi vidaus paklausa ir pasaulinė prekyba. Vis dėlto tikėtina, kad veiklos lygiai nesieks 2019 m. lygių. Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, numatoma, kad nedarbas 2020 m. padidės iki 5,9 %, iš esmės dėl privalomo įmonių uždarymo ir staigaus bendro ekonominės veiklos sumažėjimo, tačiau 2021 m. jis vėl sumažės iki 5,3 %. Užimtumo apsaugos priemonės, visų pirma laikina neatidėliotina tarpinė priemonė, skirta darbo vietoms išlaikyti, ir papildomas savarankiškai dirbančių asmenų pajamų rėmimas turėtų padėti sumažinti prarastų darbo vietų skaičių. Vis dėlto tikėtina, kad per ateinančius mėnesius padėtis darbo rinkoje sparčiai blogės, nes stipriai paveiktų sektorių įmonės neišvengiamai atleis darbuotojus, visų pirma dirbančius pagal lanksčias ir terminuotas darbo sutartis;

                  (16)

                  reaguodama į staigius ekonominius padarinius ir paklausos išnykimą tam tikruose sektoriuose, Vyriausybė priėmė išsamų neatidėliotinų priemonių rinkinį, kad padėtų išvengti struktūrinės žalos ekonomikai. Šis tvirtas politinis atsakas skiriamas labiausiai COVID-19 krizės paveiktoms sritims ir jame daugiausia dėmesio skiriama užimtumo apsaugai ir namų ūkių perkamajai galiai, tiesioginei finansinei kompensacijai, skiriamai smarkiai nukentėjusiems pramonės sektoriams, taip pat mokesčių atidėjimui ir paskolų garantijoms privačiojo sektoriaus kredito srautui remti. Tai turėtų užkirsti kelią laikinų likvidumo problemų peraugimui į nemokumo problemas. Be to, sušvelninti nuosmukį turėtų padėti automatinės stabilizavimo priemonės. Centrinis bankas taip pat sumažino didžiausių bankų sisteminius kapitalo rezervus ir atideda priemonę, kuria įvedama hipotekos rizikos koeficientų apatinė riba, taip atlaisvinant bankų kapitalą ir užtikrinant galimybę bankams stipriai padidinti skolinimą namų ūkiams ir įmonėms;

                  (17)

                  sveikatos sistema veikia palyginti gerai – vykdoma bendra gyventojų sveikatos priežiūra ir užtikrinamos galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Nedelsiant reaguodami į COVID-19 krizę, Nyderlandai, be kita ko, įdiegė kontrolės strategiją, į kurią įtrauktos plačiosios visuomenės sveikatos priežiūros priemonės, ir priėmė pritaikytas sveikatos priežiūros finansavimo priemones. Vis dėlto prasidėjusi OVID-19 pandemija tapo sveikatos sistemos atsparumo išbandymu. Šiuo atžvilgiu išryškėjo įsisenėjusios problemos. Siekiant padidinti darbo jėgos pajėgumus reikėtų spręsti esamo darbuotojų, visų pirma slaugytojų ir pirminės sveikatos priežiūros srities darbuotojų, trūkumo problemą. Bendras sveikatos sistemų valdymas ir jų pajėgumai užtikrinti, kad integruotos paslaugos būtų teikiamos visose priežiūros grandyse, galėtų būti pagerinti dar veiksmingiau valdant duomenis ir įdiegiant daugiau e. sveikatos priemonių. Todėl COVID-19 pandemija išryškino poreikį toliau didinti sveikatos sistemos atsparumą ir pasirengimą krizėms sprendžiant šias struktūrines problemas;

                  (18)

                  2019 m. ir 2020 m. pradžioje padėtis darbo rinkoje toliau gerėjo ir darbo rinka iš esmės veikė gerai, tačiau per COVID-19 krizę ekonomikos augimas sumažėjo, o dėl to, tikėtina, labai padaugės bedarbių. Siekiant apsaugoti asmenų darbo vietas bei pragyvenimo šaltinius ir kuo labiau sumažinti poveikį savarankiškai dirbantiems asmenims, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei didelėms įmonėms, buvo imtasi įvairių precedento neturinčių ekonominių priemonių. Siekiant išsaugoti darbo vietas, darbdaviai, kurie mano, kad dėl COVID-19 krizės praras ne mažiau nei 20 % pajamų, gali kreiptis dėl išmokos (sudarančios iki 90 % įmonės darbo užmokesčio išlaidų, priklausomai nuo apyvartos nuostolių), kuri sudarytų sąlygas trijų mėnesių laikotarpiu mokėti darbuotojams darbo užmokestį; šis laikotarpis pratęstas dar keturiais mėnesiais. Savarankiškai dirbantys asmenys galės pasinaudoti pagreitinta procedūra, pagal kurią jie galės kreiptis dėl papildomo pajamų rėmimo neviršijant minimalios socialinės išmokos sumos. Ši parama, skirta jų pragyvenimo išlaidoms padengti, bus mokama trijų mėnesių laikotarpiu; šis laikotarpis taip pat pratęstas keturiais mėnesiais;

                  (19)

                  pagal ekonomikos gaivinimo strategiją reikėtų švelninti COVID-19 krizės poveikį užimtumui ir socialinį poveikį tiems, kurie labiausiai nukentėjo. Nepaisant įvairių priemonių, kurių buvo imtasi darbo vietoms išsaugoti, mažiau palankią padėtį darbo rinkoje užimantys ir (arba) pažeidžiamoje socialinėje padėtyje esantys asmenys nukentėjo labiausiai. Nedarbas išaugo, ypač kalbant apie pagal lanksčias darbo sutartis dirbančius asmenis – jaunimą, laikinuosius ir migrantų kilmės darbuotojus. Be to, per COVID-19 krizę išryškėjo didelės problemos, susijusios su savarankiškai dirbančių asmenų galimybėmis naudotis tinkama socialine apsauga – jie dažniausiai neturi pakankamo (arba jokio) sveikatos, invalidumo, nedarbo ir senatvės draudimo;

                  (20)

                  itin svarbi buvo likvidumo parama įmonėms, visų pirma MVĮ, teikiama paskolų ir garantijų forma. Likvidumo paramą įmonėms turi veiksmingai ir greitai skirstyti tarpininkai, kad šios įmonės išliktų atsparios. Dar labiau pagerinti MVĮ pinigų srautus padėtų mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas ir viešojo sektoriaus institucijų sutartinių mokėjimų paspartinimas. Naujiems startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti konkrečios paramos, pavyzdžiui, užtikrinant, kad akcinio kapitalo dalių nuosavybė priklausytų viešosioms įstaigoms, ir nustatant paskatas rizikos kapitalo fondams didinti investicijas į šias įmones. Taip galėtų būti išvengta skubaus strategiškai svarbių Europos įmonių pardavimo. Kaip leidžiama pagal Laikinąją valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemą (8) ir laikantis joje nustatytų sąlygų, turėtų būti užtikrinta parama visų įmonių (9), ne tik tų, kurios atitinka Komisijos pateiktą MVĮ apibrėžtį, nuosavam arba kvazinuosavam kapitalui. Be to, turėtų būti toliau stengiamasi užtikrinti asmenims ir įmonėms galimybes naudotis veiksmingomis skaitmeninėmis viešosiomis paslaugomis;

                  (21)

                  siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Tiksliniai politikos veiksmai, įskaitant investicijas į sektorius, turinčius geriausių perspektyvų padidinti platesnės ekonomikos augimo potencialą, gali padėti išspręsti šios COVID-19 krizės paspartintas problemas. Visų pirma, investicijos į MTP, įtvirtintos į tikslus orientuotų pagrindinių sektorių ir inovacijų politikoje (10), taip pat į žmogiškąjį kapitalą gali padėti remti ilgalaikį našumo augimą ir išlaikyti didelį inovacinį pajėgumą. Tai ypač aktualu startuoliams, veiklą plečiančioms įmonėms ir novatoriškoms MVĮ, kurie yra itin svarbūs siekiant didinti konkurencingumą ir kurti darbo vietas. Investicijomis į iniciatyvas, įtrauktas į Nyderlandų klimato susitarimą ir Nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, skirtas klimato kaitos problemoms spręsti ir energetikos pertvarkai skatinti, galima iš esmės prisidėti prie platesnių visuomeninių tikslų, įskaitant poreikį užtikrinti tvarų ir efektyviai išteklius naudojantį ekonomikos augimą. Galiausiai reikia investuoti į naujų namų statybą siekiant sumažinti dabartinį būstų trūkumą. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Nyderlandams turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Nyderlandams galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

                  (22)

                  techniniai bei skaitmeniniai įgūdžiai ir kvalifikuoti specialistai yra labai svarbūs Nyderlandų ekonomikos pajėgumui diegti inovacijas ir tvariam bei įtraukiam našumo augimui. Investicijos į pagrindinius ir (arba) skaitmeninius įgūdžius, švietimą ir mokymą, įskaitant visiems suteikiamas galimybes kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti, taip pat yra itin svarbios siekiant gerinti galimybes įsidarbinti, visų pirma stiprinti darbo rinkos nuošalyje esančių asmenų (įskaitant migrantų kilmės asmenis ir neįgaliuosius) įsidarbinamumą, kartu skatinant lygias galimybes ir aktyvią įtrauktį;

                  (23)

                  Nors Nyderlandai ėmėsi priemonių kovoti su agresyvaus mokesčių planavimo praktika įgyvendindami anksčiau sutartas tarptautines ir europines iniciatyvas, didžiulis per Nyderlandus atliekamų dividendų, autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimų mastas rodo, kad agresyviu mokesčių planavimu užsiimančios bendrovės naudojasi šalies mokesčių taisyklėmis. Didelė tiesioginių užsienio investicijų dalis tenka specialiosios paskirties įmonėms. Kadangi autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimai į užsienį (t. y. mokėjimai, kuriuos Sąjungos rezidentai atlieka trečiųjų valstybių rezidentams) išskaičiuojamaisiais mokesčiais neapmokestinami, tokie mokėjimai, jei jie nėra apmokestinami gavėjo šalyje, gali būti neapmokestinami iš viso. Nuo 2021 m. sausio 1 d. bus pradėta įgyvendinti neseniai priimta reforma dėl sąlyginio mokesčių išskaičiavimo iš autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimų tais atvejais, kai nustatomas piktnaudžiavimas arba mokėjimai siunčiami į mažus mokesčius taikančias šalis arba į šalis, įtrauktas į nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų Sąjungos sąrašą – tai yra teigiamas žingsnis mažinant agresyvų mokesčių planavimą. Šios reformos veiksmingumą reikėtų atidžiai stebėti;

                  (24)

                  kelios Nyderlandų finansų įstaigos neseniai dalyvavo pinigų plovimo operacijose. Šie atvejai išryškino poreikį, nepaisant pastarojo meto pastangų, toliau stiprinti finansų įstaigų priežiūrą, tirti pinigų plovimo atvejus ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos. Be finansų sektoriaus, Nyderlandų ekonomikos atvirumas užsienio tiesioginėms investicijoms ir sudėtingos šalies teisinės struktūros taip pat kelia didelę pinigų plovimo riziką. Patikos ir įmonių paslaugų teikėjai bei mokesčių konsultantai retai praneša apie neįprastus sandorius, nors tai neatitinka su jais siejamos didelės rizikos, todėl reikia vykdyti atitinkamą priežiūrą. Atsižvelgiant į tai, kad yra daugybė sudėtingų teisinių struktūrų, gerai veikiantis tikrosios nuosavybės registras yra itin svarbus užtikrinant, kad tokie subjektai negalėtų šiomis struktūromis piktnaudžiauti, tačiau toks registras dar nesukurtas;

                  (25)

                  nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

                  (26)

                  Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindami, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Nyderlandai prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

                  (27)

                  siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Nyderlandai turėtų užtikrinti, kad jų politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdami į euro grupės politines gaires;

                  (28)

                  per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, taip pat veiksmus, kurių Nyderlandai ėmėsi atsižvelgdami į ankstesniais metais jiems skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

                  (29)

                  atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (11) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

                  (30)

                  atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leis koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, tiesiogiai susijusios su Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytu makroekonominiu disbalansu, atspindėtos 3 rekomendacijoje,

            REKOMENDUOJA Nyderlandams 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

                  1.

                  Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą, be kita ko, šalinant esamą sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą ir spartinant atitinkamų e. sveikatos priemonių diegimą.

                  2.

                  Mažinti COVID-19 poveikį užimtumui bei socialinį poveikį ir skatinti tinkamą savarankiškai dirbančių asmenų socialinę apsaugą.

                  3.

                  Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į skaitmeninių įgūdžių ugdymą, tvarią infrastruktūrą, švarią ir efektyvią energijos gamybą ir vartojimą, taip pat į tikslus orientuotus mokslinius tyrimus ir inovacijas.

                  4.

                  Imtis veiksmų, kad būtų visiškai pašalintos mokesčių sistemos spragos, palengvinančios agresyvų mokesčių planavimą, ypač kalbant apie mokėjimus į užsienį, visų pirma įgyvendinant priimtas priemones ir užtikrinant jų veiksmingumą. Užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu sistemos taikymo priežiūrą ir vykdymą.

         Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            J. KLOECKNER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

         (3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 112.

         (4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

         (5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

         (6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

         (7)  2020 m. biudžeto memorandumas (oland. Voorjaarsnota 2020), kurį 2020 m. balandžio 25 d. antriesiems rūmams svarstyti pateikė finansų ministras F. Hoekstra.

         (8)  OL C 91I, 2020 3 20, p. 1.

         (9)  Įskaitant startuolius ir veiklą plečiančias įmones, kurių verslo modeliai yra konkurencingi, tačiau kurių pinigų srautus neigiamai paveikė COVID-19 pandemija.

         (10)  Remiantis šiuo nauju politikos principu siekiama dar labiau skatinti investicijas į MTP, kad būtų pasiekti ilgalaikiai tikslai, susiję su pagrindiniais visuomenės uždaviniais, suskirstytais į keturias tikslų grupes: i) energetikos pertvarkos ir tvarumo; ii) žemės ūkio, vandens ir maisto; iii) sveikatos bei priežiūros ir iv) saugumo. Ši politika laikoma vienu iš svarbiausių prioritetų didinant konkurencingumą ir sprendžiant visuomenės uždavinius (Ekonomikos reikalų ministerija (EZK) (2018 m.), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haga);

         (11)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.