Svarbus teisinis pranešimas

|

52007SC0725

Rekomendacija Tarybos sprendimas pagal 104 straipsnio 8 dalį nustatantis, kad Čekijos veiksmai, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį, yra netinkami  /* SEK/2007/0725 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 30.5.2007SEK(2007) 725 galutinisRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpagal 104 straipsnio 8 dalį nustatantis, kad Čekijos veiksmai, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį, yra netinkami(pateikta Komisijos)1. APLINKYBĖSRemdamasi savo tarnybų 2004 m. pavasario ekonominėmis prognozėmis[1], pagal kurias 2003 m. buvo numatomas 12,9 % BVP deficitas (5,9 % BVP, išskyrus didelį vienkartinį sandorį, susijusį su priskirtosiomis valstybės garantijomis)[2], Komisija pradėjo perviršinio deficito procedūrą Čekijai, pateikdama pranešimą pagal 104 straipsnio 3 dalį[3]. 2004 m. gegužės mėn. Čekija pateikė savo pirmąją konvergencijos programą, kuri apima 2004–2007 m. laikotarpį, ir Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, 2004 m. liepos 5 d. priėmė nuomonę dėl šios programos[4]. Tuo pačiu metu Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija pagal 104 straipsnio 6 dalį, nusprendė, kad Čekijoje yra perviršinis deficitas[5], ir todėl pagal 104 straipsnio 7 dalį pateikė rekomendaciją Čekijos valdžios institucijoms, kaip ištaisyti deficitą, vėlgi remdamasi Komisijos rekomendacija[6]. Šioje rekomendacijoje Taryba rekomendavo Čekijos valdžios institucijoms „kuo greičiau ištaisyti esamą perviršinio biudžeto deficito padėtį“ ir „vidutinės trukmės laikotarpiu imtis veiksmų, siekiant patikimu ir subalansuotu būdu sumažinti deficitą, kad iki 2008 m. jis būtų mažesnis negu 3 % BVP, laikantis 2004 m. liepos 5 d. Tarybos nuomonėje dėl konvergencijos programos, pateiktos 2004 m. gegužės mėn., nurodyto deficito mažinimo plano“ , nustatant šiuos tarpinius metinius tikslinius rodiklius: 5,3 % BVP 2004 m., 4,7 % BVP 2005 m., 3,8 % BVP 2006 m. ir 3,3 % BVP 2007 m.Čekijos valdžios institucijoms taip pat buvo rekomenduota „aktyviai įgyvendinti 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje numatytas priemones, pirmiausia sumažinti centrinės vyriausybės išlaidas darbo užmokesčiui ir atskirų ministerijų išlaidas.“ Be to, Čekijos valdžios institucijos buvo paragintos „deficito mažinimui skirti daugiau lėšų, negu numatyta biudžete; įvesti fiskalinius planinius rodiklius, atsižvelgiant į vidutinės trukmės laikotarpio išlaidų viršutines ribas, ir parengti veiksmingas taisykles, kaip regionuose ir savivaldybėse sumažinti įsiskolinimo didėjimo pavojų; pradėti vykdyti pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų reformą, kad pagerėtų ilgalaikis valstybės finansų būklės tvarumas; kuo labiau sumažinti neigiamą Čekijos konsolidavimo agentūros operacijų poveikį biudžetui.“Taryba taip pat nustatė galutinį terminą – 2004 m. lapkričio 5 d. – iki kurio reikia imtis efektyvių veiksmų dėl priemonių, skirtų 2005 m. deficito tiksliniam rodikliui pasiekti. Pasibaigus šiam terminui, Komisija savo 2004 m. gruodžio 14 d. komunikate Tarybai padarė išvadą, kad Čekija ėmėsi efektyvių veiksmų dėl priemonių 2005 m. deficito tiksliniam rodikliui pasiekti, ir todėl pagal PDP nebuvo būtina imtis tolesnių veiksmų[7]. Taryba savo 2005 m. sausio 18 d. posėdyje sutiko su šiuo vertinimu.2. REKOMENDACIJA DėL TARYBOS SPRENDIMO PAGAL 104 STRAIPSNIO 8 DALį DėL TINKAMų VEIKSMų NEBUVIMOTarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį buvo nurodyta, kad iki 2008 m. deficitas turi būti sumažintas žemiau 3 % BVP vertės, tačiau joje nebuvo nurodyta konkrečiai apskaičiuoto 2008 m. tikslinio rodiklio. Taip buvo todėl, kad 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programa, kuria Taryba rėmėsi savo rekomendacijoje, apėmė laikotarpį iki 2007 m. 2005 m. lapkričio mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje, kurioje programos laikotarpis buvo pratęstas iki 2008 m., 2008 m. nustatytas 2,7 % BVP tikslinis deficito rodiklis. Savo nuomonėje dėl šios programos Taryba pažymėjo, kad programoje vadovautasi pagal 104 straipsnio 7 dalį Tarybos pateiktomis rekomendacijomis[8] nustatytu deficito koregavimo planu. Taryba paragino Čekiją, kad ši: „atsižvelgdama į galimą geresnį biudžeto vykdymą 2005 m., taip pat į gerą augimo rezultatą ir perspektyvas, stiprintų struktūrines biudžeto koregavimo priemones, turint omenyje nedidelį 2008 m. (galutinis terminas ištaisyti perviršinį deficitą) nustatyto biudžeto deficito ir pamatinės vertės skirtumą, ir kad būtų greičiau pasiekti vidutinės trukmės tikslai; ii) gerintų biudžeto planavimo kokybę, ypač analizuojant didelių išlaidų perkėlimų priežastis ir stiprinant aukščiausias nustatytas vidutinės trukmės išlaidų ribas; iii) gerintų valstybės finansų ilgalaikį tvarumą, ypač spartindama pensijų reformą ir reformuodama sveikatos priežiūros sistemą.“2007 m. kovo 15 d. Čekija pateikė naujausią atnaujintos 2006–2009 m. konvergencijos programos versiją. Atsižvelgiant į gruodžio 1 d. galutinį terminą, atnaujinta programa buvo pateikta pavėluotai dėl Čekijoje susiklosčiusios politinės padėties, kai parlamentas po 2006 m. birželio mėn. vykusių visuotinių rinkimų vyriausybę patvirtino tik 2007 m. sausio 19 d. 2007 m. kovo mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje pateiktos šios metinės deficito prognozės: 4,0 % BVP 2007 m., 3,5 % BVP 2008 m. ir 3,2 % BVP 2009 m. 2007–2008 m. deficito tiksliniai rodikliai buvo tokie patys, kaip ir 2007 m. biudžete, kurį parlamentas patvirtino 2006 m. gruodžio 13 d. Į programą taip pat buvo įtraukta papildoma „naujosios vyriausybės deklaracija“, kuria siekiama 2008 m. sumažinti bendrąjį deficitą iki 3,2 % BVP, o 2009 m. – iki 2,8 % BVP, pasitelkus įvairias politikos priemones, kurias dar reikia baigti rengti ir patvirtinti.Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozėje, pagal kurią numatoma, kad 2007 m. deficitas sudarys 3,9 % BVP, o 2008 m., jeigu politika nesikeis, sudarys 3,6 % BVP, patvirtinama, kad, vykdant dabartinę politiką, Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį nustatyti 2007 m. (3,3 % BVP) ir 2008 m. (žemiau 3 % BVP vertės) tiksliniai rodikliai nebus pasiekti. Struktūrinis deficitas (t. y. pakoreguotas pagal ciklą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), sumažėjęs 2005 ir 2006 m., 2007 m. padidėtų 1¼ procentinio punkto BVP.Taigi Komisijos tarnybų prognozė iš esmės patvirtina konvergencijos programos prognozes, kurios neatitinka perviršinio deficito ištaisymo iki 2008 m. galutinio termino. Komisija savo rekomendacijoje Tarybai pateikti nuomonę dėl atnaujintos konvergencijos programos, kuri buvo priimta šiandien, savo programos įvertinime daro tokią išvadą: „nepaisant geresnių, nei tikėtasi, augimo perspektyvų ir mažesnio 2006 m. deficito, programoje iki 2010 m. atidedamas perviršinio deficito padėties ištaisymas, nors 2004 m. liepos mėn. Taryba pagal 104 straipsnio 7 dalį pateiktoje rekomendacijoje nustatė, kad tai reikia padaryti iki 2008 m. Jeigu siekiant tvaraus augimo šis ištaisymas būtų atidėtas dėl anksčiau suplanuotų didesnių socialinių išlaidų 2007 m., kurios padidins deficitą, tas atidėjimas lemtų prociklišką ekspansinę fiskalinę politiką.“Iš tiesų, dėl padidėjusių 2007 m. biudžeto išlaidų buvo viršytos anksčiau nustatytos vidutinės trukmės išlaidų ribos. Didesnis deficitas 2007 m. susidaro esant daug didesniam numatomam augimui, nei prognozuota priimant Tarybos rekomendaciją, ir jį daugiausia lemia socialinių išlaidų padidėjimas, dėl kurio sprendimą priėmė ankstesnis parlamentas ir kurį priimtame biudžete patvirtino naujasis parlamentas. Šių papildomų išlaidų numatomas poveikis – daugiau kaip 1 % BVP 2007 m. Taip pat reikia pažymėti, kad 2007 m. prognozuojamas didesnis deficitas, palyginti su daug mažesniu ankstesnių metų deficitu, nei numatyta Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį: 2004–2006 m. deficito rezultatas buvo vidutiniškai 1 procentiniu punktu BVP geresnis, nei numatyta Tarybos rekomendacijoje (2004 m.: 2,9 % BVP deficito rezultatas, palyginti su Tarybos 5,3 % rodikliu; 2005 m.: 3,6 % BVP palyginti su 4,7 %; ir 2006 m.: 2,9 % BVP, palyginti su 3,8 %). Taip įvyko daugiausia dėl geresnio, nei tikėtasi, augimo, o ne dėl ilgalaikio išlaidų mažinimo.Apskritai, remiantis 2007 m. biudžetu ir naujausia atnaujinta konvergencijos programa, Čekija planuoja viršyti Tarybos rekomendacijose pagal 104 straipsnio 7 dalį nustatytą 2007 m. tikslinį rodiklį (3,3 % BVP) ir 2005 m. lapkričio mėn. konvergencijos programoje, kurią Taryba patvirtino 2006 m. sausio 24 d., nustatytą 2008 m. tikslinį rodiklį (2,7 % BVP). Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozėje taip pat numatoma, kad abiem minėtais metais rezultatai viršys patvirtintus tikslinius rodiklius. Todėl veiksmai, kurių ėmėsi Čekijos valdžios institucijos, nėra tinkami, kad perviršinį deficitą būtų galima ištaisyti iki 2008 m. galutinio termino, kaip to reikalavo Taryba. Nuo to laiko, kai buvo priimta rekomendacija, nekilo jokių Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje minimų netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valdžios sektoriaus finansams. Priešingai, viešiesiems finansams svarbūs ekonomikos pokyčiai buvo daug palankesni, nei tikėtasi.1 lentelė. Deficito ir augimo prognozėsMetinės deficito prognozės (% BVP) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozė | 2.9 | 3.6 | 2.9 | 3.9 | 3.6 | - |2007 m. kovo mėn. konvergencijos programa | - | 3.6 | 3.5 | 4.0 | 3.5 | 3.2 |2007 m. kovo mėn. konvergencijos programa (alternatyvūs deficito tiksliniai rodikliai naujosios vyriausybės deklaracijoje) | - | 3.6 | 3.5 | 4.0 | 3.2 | 2.8 |2005 m. lapkričio mėn. konvergencijos programa | 3.0 | 3.6 | 3.5 | 3.3 | 2.7 | - |2004 m. liepos mėn. Tarybos rekomendacija | 5.3 | 4.7 | 3.8 | 3.3 | < 3 | - |BVP augimo prognozės (% pagal metus) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozė | 4.2 | 6.1 | 6.1 | 4.9 | 4.9 | - |2007 m. kovo mėn. konvergencijos programa | - | 6.0 | 6.0 | 4.9 | 4.8 | 4.8 |2005 m. lapkričio mėn. konvergencijos programa | 4.4 | 4.8 | 4.4 | 4.2 | 4.3 | - |2004 m. liepos mėn. Tarybos rekomendacija | 2.8 | 3.1 | 3.3 | 3.5 | - | - |2 lentelė. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Realusis BVP (pokytis, %) | 2007 m. kovo mėn. KP | 6.1 | 6.0 | 4.9 | 4.8 | 4.8 |2007 m. gegužės mėn. KOM | 6.1 | 6.1 | 4.9 | 4.9 | nėra duomenų |2005 m. lapkričio mėn. KP | 4.8 | 4.4 | 4.2 | 4.3 | nėra duomenų |SVKI infliacija (%) | 2007 m. kovo mėn. KP | 1.6 | 2.4 | 2.6 | 2.5 | 2.5 |2007 m. gegužės mėn. KOM | 1.6 | 2.1 | 2.4 | 2.9 | nėra duomenų |2005 m. lapkričio mėn. KP | 1.5 | 2.2 | 2.0 | 2.1 | nėra duomenų |Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2007 m. kovo mėn. KP1 | -0.7 | 0.9 | 1.1 | 1.0 | 1.0 |2007 m. gegužės mėn. KOM3 | -1.1 | 0.4 | 0.5 | 0.5 | nėra duomenų |2005 m. lapkričio mėn. KP1 | -0.8 | -0.1 | 0.3 | 0.8 | nėra duomenų |Valdžios sektoriaus balansas (BVP, %) | 2007 m. kovo mėn. KP6 | -3.6 | -3.5 | -4.0 | -3.5 | -3.2 |2007 m. gegužės mėn. KOM | -3.5 | -2.9 | -3.9 | -3.6 | nėra duomenų |2005 m. lapkričio mėn. KP | -4.8 | -3.8 | -3.3 | -2.7 | nėra duomenų |Pirminis balansas (BVP, %) | 2007 m. kovo mėn. KP | -2.5 | -2.4 | -2.6 | -2.0 | -1.6 |2007 m. gegužės mėn. KOM | -2.4 | -1.8 | -2.8 | -2.6 | nėra duomenų |2005 m. lapkričio mėn. KP | -4.1 | -3.0 | -2.4 | -1.7 | nėra duomenų |Pagal ciklą pakoreguotas balansas (BVP, %) | 2007 m. kovo mėn. KP1 | -3.4 | -3.9 | -4.4 | -3.9 | -3.5 |2007 m. gegužės mėn. KOM | -3.1 | -3.1 | -4.1 | -3.8 | nėra duomenų |2005 m. lapkričio mėn. KP1 | -4.5 | -3.8 | -3.4 | -3.0 | nėra duomenų |Struktūrinis balansas2 (BVP, %) | 2007 m. kovo mėn. KP | -3.4 | -3.9 | -4.4 | -3.9 | -3.5 |2007 m. gegužės mėn. KOM4 | -2.0 | -2.8 | -4.1 | -3.8 | nėra duomenų |2005 m. lapkričio mėn. KP5 | -3.4 | -3.8 | -3.4 | -3.0 | nėra duomenų |Bendroji valstybės skola (BVP, %) | 2007 m. kovo mėn. KP | 30.4 | 30.6 | 30.5 | 31.3 | 32.2 |2007 m. gegužės mėn. KOM | 30.4 | 30.4 | 30.6 | 30.9 | nėra duomenų |2005 m. lapkričio mėn. KP | 37.4 | 37.1 | 37.9 | 37.8 | nėra duomenų |Pastabos: |1Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. |2Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. |3Remiantis numatomu potencialiuoju 4,2 %, 4,6 %, 4,8 % ir 4,9 % augimu atitinkamai 2005–2008 m. |4 Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozę |(1,1 % BVP 2005 m. ir 0,2 % BVP 2006 m., abiem atvejais deficitas didėja). |5 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal 2005 m. konvergencijos programą |(1,1 % BVP 2005 m., deficitas didėja). |6Alternatyvūs siektino deficito rodikliai, pagrįsti dar nepatvirtintomis naujosios Čekijos vyriausybės priemonėmis: |3,2 % BVP 2008 m., 2,8 % BVP 2009 m. |Šaltinis: |konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario ekonomikos prognozė (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpagal 104 straipsnio 8 dalį nustatantis, kad Čekijos veiksmai, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį, yra netinkamiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 8 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,kadangi:1.  Pagal Sutarties 104 straipsnį valstybės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito.2.  Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir sparčiam tvariam augimui, skatinančiam kurti naujas darbo vietas. Stabilumo ir augimo paktas apima 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros (PDP) įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[9], priimtą siekiant paskatinti skubų perviršinio valdžios sektoriaus deficito ištaisymą.3.  2004 m. liepos 5 d. Tarybos sprendimu 2005/185/EB[10] po Komisijos rekomendacijos pagal 104 straipsnio 6 dalį buvo nutarta, kad Čekijoje susidarė perviršinis deficitas.4.  2004 m. liepos 5 d. Taryba pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį, remdamasi Komisijos rekomendacija, priėmė Čekijos valdžios institucijoms skirtą rekomendaciją siekiant kuo greičiau ištaisyti perviršinio deficito padėtį ir vidutinės trukmės laikotarpiu imtis veiksmų, kad būtų pasiektas tikslas iki 2008 m. patikimai ir tvariai sumažinti deficitą žemiau 3 % BVP pagal valdžios institucijų 2004 m. gegužės mėn. pateiktoje konvergencijos programoje nurodytą ir 2004 m. liepos 5 d. Tarybos nuomonėje[11] patvirtintą deficito mažinimo planą, nustatant šiuos tarpinius metinius tikslinius rodiklius: 5,3 % BVP 2004 m., 4,7 % BVP 2005 m., 3,8 % BVP 2006 m., 3,3 % BVP 2007 m. Taryba nustatė galutinį terminą – 2004 m. lapkričio 5 d. – iki kurio reikia imtis efektyvių veiksmų, „įgyvendinant priemones, numatytas 2005 m. deficitui sumažinti iki nustatyto dydžio.“ Čekija sutiko paskelbti rekomendaciją viešai.5.  Praėjus 2004 m. lapkričio 5 d. galutiniam terminui, Komisija savo 2004 m. gruodžio 14 d. komunikate Tarybai[12] padarė išvadą, kad Čekijoje pagal perviršinio deficito procedūrą nėra būtina imtis tolesnių veiksmų, nes Čekijos vyriausybė ėmėsi efektyvių veiksmų dėl priemonių, numatytų 2005 m. deficito tiksliniam rodikliui pasiekti. 2005 m. lapkričio mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje 2008 m. nurodytas 2,7 % BVP deficitas, ir Taryba tai patvirtino 2006 m. sausio 24 d.6.  Įvertinus Čekijos veiksmus, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, kad iki 2008 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas, daromos šios išvados:7.  2007 m. kovo 15 d. Čekija pateikė naujausią atnaujintą konvergencijos programą, apimančią laikotarpį iki 2009 m. Programoje nurodytos tokios metinės deficito prognozės: 4,0 % BVP 2007 m., 3,5 % BVP 2008 m. ir 3,2 % BVP 2009 m. Į programą taip pat įtraukta papildoma „naujosios vyriausybės deklaracija“, kuria siekiama 2008 m. sumažinti bendrąjį deficitą iki 3,2 % BVP, o 2009 m. – iki 2,8% BVP, remiantis įvairiomis dar neapibrėžtomis politikos priemonėmis.8.  Komisijos 2007 m. pavasario prognozėje, kurioje numatyta, kad 2007 ir 2008 m. deficitas atitinkamai sudarys 3,9 % BVP ir 3,6 % BVP, jei politika nesikeistų, patvirtinama, kad, vykdant dabartinę politiką, Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį nustatyti 2007 m. (3,3 % BVP) ir 2008 m. (žemiau 3 % BVP vertės) tiksliniai rodikliai nebus pasiekti. Struktūrinis deficitas (t. y. pakoreguotas pagal ciklą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), sumažėjęs 2005 ir 2006 m., 2007 m. padidėtų 1¼ procentinio punkto BVP.9.  Didesnis deficitas 2007 m. susidaro esant daug didesniam augimui, nei prognozuota priimant Tarybos rekomendaciją, ir jį daugiausia lemia socialinių išlaidų padidėjimas, dėl kurio buvo nuspręsta dar iki 2006 m. parlamento rinkimų. Prognozuojama, kad 2007 m. susidarys didesnis deficitas, palyginti su daug mažesniu, nei numatyta Tarybos rekomendacijoje, praėjusiųjų metų deficitu. Pagrindinė priežastis – geresnis, nei tikėtasi, augimas, o ne ilgalaikis išlaidų mažinimas.10.  Todėl galima daryti išvadą, kad, nors Čekija iki šiol viršijo 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacijoje nustatyto konsolidavimo plano 2004–2006 m. biudžeto tikslus, 2007 m. deficitas gerokai viršys Tarybos nustatytą tikslinį rodiklį, o 2008 m. deficitas, vykdant dabartinę politiką, aiškiai viršys 3 % BVP ribą. Čekijos valdžios institucijų biudžeto tiksliniai rodikliai neatitinka Tarybos rekomendacijų dėl perviršinio deficito ištaisymo iki 2008 m. galutinio termino. Nuo to laiko, kai buvo priimta rekomendacija, nekilo jokių Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje minimų netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valdžios sektoriaus finansams. Priešingai, viešiesiems finansams svarbūs ekonomikos pokyčiai buvo daug palankesni, nei tikėtasi.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisVeiksmai, kurių Čekija ėmėsi atsižvelgdama į 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį, yra netinkami perviršiniam deficitui ištaisyti per rekomendacijoje nustatytą terminą.2 straipsnisŠis sprendimas yra skirtas Čekijos Respublikai.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] Komisijos 2004 m. pavasario ekonominėje prognozėje atsižvelgta į duomenis, kuriuos Čekija pateikė 2004 m. kovo mėn.[2] Tuo metu 2003 m. deficito rodiklis buvo patikslintas pagal įprastas procedūras. šiuo metu jis sudaro 6,6 % BVP.[3] SEK(2004) 575.[4] OL C 320, 2004 12 24, p. 1.[5] OL L 62, 2005 3 9, p. 20.[6] Žr. http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11215.en04.pdf.[7] Komisijos komunikatas Tarybai: Čekijos, Kipro, Maltos, Lenkijos ir Slovakijos veiksmai, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą, SEK(2004) 1630, 2004 12 22.[8] OL C 55, 2006 3 7, p. 5.[9] OL L 209, 1997 8 2, p. 6, reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).[10] OL L 62, 2005 3 9, p. 20.[11] OL C 320, 2004 12 24, p. 1.[12] Komisijos komunikatas Tarybai: Čekijos, Kipro, Maltos, Lenkijos ir Slovakijos veiksmai, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą, SEK(2004) 1630, 2004 12 22.


title: 2018 m. gegužės 18 d. Europos Centrinio Banko rekomendacija, skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Lietuvos banko išorės auditoriaus (ECB/2018/15)

text:
               28.5.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 181/1

         EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
   2018 m. gegužės 18 d.
   skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Lietuvos banko išorės auditoriaus
   (ECB/2018/15)
   (2018/C 181/01)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

               (2)

               dabartinio Lietuvos banko išorės auditoriaus UAB „PricewaterhouseCoopers“ įgaliojimai baigėsi po 2017 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2018 finansinių metų;

               (3)

               Lietuvos bankas išorės auditoriumi 2018–2021 finansiniams metams pasirinko UAB „Deloitte Lietuva“,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   Rekomenduojama UAB „Deloitte Lietuva“ skirti Lietuvos banko išorės auditoriumi 2018–2021 finansiniams metams.

      Priimta Frankfurte prie Maino 2018 m. gegužės 18 d.

            ECB Pirmininkas

         Mario DRAGHI


title: 2017 m. spalio 18 d. Rekomendacija Nr. A1 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 987/2009 19 straipsnio 2 dalyje nurodyto pažymėjimo išdavimo (Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai. )

text:
               29.5.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 183/5

      REKOMENDACIJA Nr. A1
      2017 m. spalio 18 d.
      dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 987/2009 19 straipsnio 2 dalyje nurodyto pažymėjimo išdavimo
      (Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai)
      (2018/C 183/06)
      SOCIALINĖS APSAUGOS SISTEMŲ KOORDINAVIMO ADMINISTRACINĖ KOMISIJA,
      atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (1) 72 straipsnio a dalį, pagal kurią Administracinė komisija yra atsakinga už administravimo klausimų ar aiškinimo klausimų, kylančių dėl šio reglamento ir 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 987/2009, nustatančio Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (2) įgyvendinimo tvarką nuostatų, nagrinėjimą,
      atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 987/2009 5 straipsnį dėl dokumentų teisinės galios ir asmens padėtį liudijančių patvirtinamųjų įrodymų,
      atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 987/2009 19 straipsnio 2 dalį dėl taikytinų teisės aktų patvirtinimo pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 II antraštinės dalies nuostatą,
      laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 883/2004 71 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų,
      kadangi:

                  (1)

                  Reglamento (EB) Nr. 987/2009 19 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad suinteresuotojo asmens arba darbdavio prašymu, valstybės narės, kurios teisės aktai yra taikytini pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 II antraštinės dalies nuostatą, kompetentinga įstaiga išduoda pažymėjimą, liudijantį, kad tokie teisės aktai yra taikytini ir, jei reikia, nurodo, iki kada ir kokiomis sąlygomis jie taikytini;

                  (2)

                  Administracinė komisija nustato asmeniui išduodamo dokumento A1 dėl turėtojui taikytinų teisės aktų struktūrą ir turinį;

                  (3)

                  Reglamento (EB) Nr. 987/2009 5 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybių narių įstaigos priima šį dokumentą, nebent valstybė narė, kurioje jis buvo išduotas, jį panaikintų arba paskelbtų negaliojančiu;

                  (4)

                  pagal lojalaus bendradarbiavimo principą, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje ir patikslinta Reglamento (EB) Nr. 883/2004 76 straipsnyje, reikalaujama, kad įstaigos tinkamai įvertintų faktus, kurie yra svarbūs nustatant socialinės apsaugos srityje taikomus teisės aktus, ir atitinkamai patvirtintų, kad asmeniui išduotame dokumente A1 pateikta informacija yra teisinga;

                  (5)

                  šiais dokumentais nustatoma prielaida, kad turėtojas tinkamai priklauso valstybės narės, kurios įstaiga išdavė dokumentus, socialinės apsaugos sistemai,

            KOMPETENTINGOMS TARNYBOMS IR ĮSTAIGOMS REKOMENDUOJA, KAD:

                  1.

                  Siekiant išvengti, kad asmeniui išduotas dokumentas A1 būtų klastojamas, pavyzdžiui, sukeičiant skirtingų dokumentų puslapius, rekomenduojama, kad į išduodamus pažymėjimus būtų įtraukti tokie autentiškumo požymiai:

                              a)

                              kai dokumentai išduodami elektroniniu būdu, kiekviename jų lape turėtų būti serijos numeris arba identifikacinis numeris. Tokiu atveju nebereikia pasirašyti ranka arba naudoti rašalinį antspaudą;

                              b)

                              kai dokumentai išduodami rankiniu būdu, jie turėtų būti spausdinami ant abiejų lapo pusių, o lapai turėtų būti susegami taip, kad jų nebūtų galima lengvai atskirti. Pavyzdžiui, tai galima įgyvendinti užlenkiant viršutinį kairįjį lapo kampą, jį susegant ir kitoje pusėje uždedant antspaudą.

                  2.

                  Be to, rekomenduojama, kad kiekvienas išduotas asmeniui išduotas dokumentas A1 būtų registruojamas tokiu būdu, kad būtų galima lengvai ir greitai patikrinti jo autentiškumą.

                  3.

                  Valstybės narės Administracinei komisijai turėtų pranešti, kokiais skirtingais būdais jų institucijose išduodami asmeniui išduodami dokumentai A1. Administracinės komisijos delegacijos turėtų dalytis šia informacija su atitinkamomis savo inspekcijomis.

                  4.

                  Rekomenduojama, kad prieš išduodamos asmeniui išduodamą dokumentą A1 įstaigos įvertintų visus susijusius faktus naudodamosi oficialiuose šaltiniuose skelbiamais duomenimis arba prašydamos pareiškėjo pateikti reikiamą informaciją. Priede pateikiamas nebaigtinis standartizuotas bendrų klausimų ir su skirtingais atitinkamais Reglamento (EB) Nr. 883/2004 straipsniais susijusių klausimų sąrašas, kuriuo galėtų vadovautis institucijos. Klausimai prireikus gali būti pritaikomi prie atitinkamo atvejo.

                  5.

                  Į prašymo formą turėtų būti įtraukiama nuostata dėl atsakomybės ribojimo, kuria pareiškėjas nurodo, kad, remdamasis turimomis žiniomis, į visus klausimus atsakė teisingai ir kad jis žino apie galimus patikrinimus bei tai, kad juos atlikus dokumentas gali būti panaikinamas atgaline data.

                  6.

                  Rekomenduojama, kad kompetentingos įstaigos turėtų informaciją apie asmeniui išduotus dokumentus A1, pageidautina, elektroninėje duomenų bazėje. Naudodamosi elektroninių socialinės apsaugos informacijos mainų (EESSI) sistema, pagal Reglamento (EB) Nr. 987/2009 15 straipsnio 1 dalį jos turėtų viena kitai pranešti apie visus sprendimus, priimtus dėl taikytinų teisės aktų, kai veikla vykdoma kitoje valstybėje narėje.

                  7.

                  Ši rekomendacija skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Ji įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo dienos.

               Administracinės komisijos pirmininkė

            Agne NETTAN-SEPP

         (1)  OL L 166, 2004 4 30, p. 1.

         (2)  OL L 284, 2009 10 30, p. 1.

         PRIEDAS
         Standartizuoti klausimų rinkiniai teikiant prašymą dėl asmeniui išduodamo dokumento A1
         A.   BENDRI KLAUSIMAI APIE ASMENĮ, NURODYTĄ ASMENIUI IŠDUODAMAME DOKUMENTE A1 (PD A1)
         Toliau nurodyti klausimai turi būti naudojami kiekvienoje prašymo formoje ir patvirtinami dokumentą išduodančios institucijos:

                     —

                     Pavardė

                     —

                     Vardas

                     —

                     Gimimo data

                     —

                     Lytis: vyras/moteris/nežinoma

                     —

                     Asmens identifikavimo kodas

                     —

                     Gimimo vieta

                     —

                     Pilietybė

                     —

                     Asmuo teisėtai gyvena valstybėje narėje (trečiųjų šalių piliečiams)

                     —

                     Adresas gyvenamosios vietos valstybėje (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Adresas buvimo vietos valstybėje (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Asmens adresas ryšiams

                     —

                     Pareigybė/profesija/užsiėmimas

               B.   KONKRETŪS KLAUSIMAI, ATSIŽVELGIANT Į SKIRTINGAS APLINKYBES, KURIOMIS PRAŠOMA IŠDUOTI PD A1
         Be to, remiantis 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (1) II antraštine dalimi, konkretūs klausimai, atsižvelgiant į įvairias aplinkybes, kuriomis prašoma išduoti PD A1, pateikiami toliau.
         1.   Prašymas pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 11 straipsnio 3 dalies a punktą (darbas pagal darbo sutartį arba savarankiškas darbas vienoje valstybėje narėje)

                     —

                     Darbdavys

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Savarankiška veikla

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Darbo pradžios/pabaigos data

               2.   Prašymas pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 11 straipsnio 3 dalies b punktą (valstybės tarnautojai)

                     —

                     Darbdavys (įdarbinusi administracija)

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Darbo užsienyje vieta (kartokite tiek kartų, kiek reikia)

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                                 —

                                 Nėra nuolatinio adreso darbo valstybėje

                     —

                     Darbo užsienyje pradžios data

                     —

                     Darbo užsienyje pabaigos data

               3.   Prašymas pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 11 straipsnio 4 dalį (ekonominė veikla, atliekama laive)

                     —

                     Darbdavys

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                                 —

                                 Nėra nuolatinio adreso darbo valstybėje

                     —

                     Laivo pavadinimas

                     —

                     Valstybė, su kurios vėliava plaukioja laivas

                     —

                     Atlyginimą moka įmonė, kurios registruota buveinė arba veiklos vieta yra kitos valstybės narės teritorijoje: taip/ne

                     —

                     Veiklos pradžios data

                     —

                     Veiklos pabaigos data

               4.   Prašymas pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 11 straipsnio 5 dalį (skrydžių įgulos arba keleivių salono įgulos nariai)

                     —

                     Darbdavys

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Pagrindinė buvimo vieta

                     —

                     Veiklos pradžios data

                     —

                     Veiklos pabaigos data

               5.   Prašymas pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 12 straipsnio 1 dalį (darbuotojų komandiravimas)

                     —

                     Darbdavys siunčiančiojoje valstybėje

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                                 —

                                 Europos bendrijos statistinis ekonominės veiklos rūšių klasifikatorius pagal NACE

                     —

                     Įmonė (-s) priimančiojoje valstybėje/komandiravimo vieta (-os)

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                                 —

                                 Nėra nuolatinio adreso darbo valstybėje

                     —

                     Komandiruotės pradžios data

                     —

                     Komandiruotės pabaigos data

                     —

                     Darbuotojui vieną mėnesį prieš komandiruotę taikomi siunčiančiosios valstybės teisės aktai: taip/ne

                     —

                     Informacija apie veiklą, atliktą vieną mėnesį prieš pat komandiruotę

                     —

                     Veiklos pobūdis siunčiančiojoje valstybėje

                     —

                     Veiklos pobūdis priimančiojoje valstybėje

                     —

                     Darbuotojas komandiruojamas pakeisti kito komandiruoto asmens: taip/ne

                     —

                     Jeigu taip, nurodykite, kodėl šis pakeitimas laikomas būtinu

                     —

                     Darbuotojas jau yra dirbęs susijusioje priimančiojoje valstybėje narėje: taip/ne

                     —

                     Jeigu taip, nurodykite ankstesnius komandiruotės laikotarpius (data nuo iki)

                     —

                     Darbdavio turimų darbuotojų skaičius siunčiančiojoje valstybėje (be administracijos darbuotojų)

                     —

                     Administracijos darbuotojų skaičius siunčiančiojoje valstybėje

                     —

                     Komandiruojamų darbuotojų skaičius

                     —

                     Sudarytų darbo sutarčių skaičius siunčiančiojoje valstybėje

                     —

                     Sudarytų darbo sutarčių skaičius priimančiojoje valstybėje

                     —

                     Pajamos siunčiančiojoje valstybėje (procentais)

                     —

                     Pajamos priimančiojoje valstybėje narėje (procentais)

                     —

                     Darbdavys siunčiančiojoje valstybėje gali nuspręsti nutraukti sutartį su darbuotojais jų komandiruotės metu: taip/ne

                     —

                     Darbdavys siunčiančiojoje valstybėje gali nuspręsti dėl pagrindinių priimančiojoje valstybėje atliekamos veiklos aspektų: taip/ne

                     —

                     Darbo sutartis sudaroma su: darbdaviu siunčiančiojoje valstybėje/įmone priimančiojoje valstybėje

                     —

                     Darbuotojui atlyginimą mokės: darbdavys siunčiančiojoje valstybėje/įmonė priimančiojoje valstybėje

                     —

                     Ar darbo santykiai tęsis komandiruotės metu: taip/ne

                     —

                     Ar įmonė, į kurią komandiruojamas darbuotojas, perduos jį kitos įmonės žinion: taip/ne

               6.   Prašymas pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 12 straipsnio 2 dalį (savarankiškai dirbančių asmenų komandiravimas)

                     —

                     Savarankiškas darbas siunčiančiojoje valstybėje

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Savarankiškas darbas priimančiojoje valstybėje/komandiruotės vieta

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                                 —

                                 Nėra nuolatinio adreso darbo valstybėje

                     —

                     Komandiruotės pradžios data

                     —

                     Komandiruotės pabaigos data

                     —

                     Savarankiškai dirbantis jau yra dirbęs priimančiojoje valstybėje narėje: taip/ne

                     —

                     Jeigu taip, nurodykite ankstesnius komandiruotės laikotarpius (data nuo iki)

                     —

                     Komandiruotės metu veiklos struktūra bus išsaugota siunčiančiojoje valstybėje tam, kad grįžus iš užsienio šalies būtų galima tęsti verslo veiklą: taip/ne

                     —

                     Verslo veikla bus tęsiama grįžus iš priimančiosios valstybės narės

                     —

                     Veiklos pobūdis siunčiančiojoje valstybėje
                     Veiklos pobūdis priimančiojoje valstybėje

               7.   Prašymas pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 13 straipsnio 1 dalį (darbas dviejose ar daugiau valstybių narių, kai darbdavys (-iai) yra asmens gyvenamosios vietos valstybėje)

                     —

                     Darbdavys

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Valstybės, kuriose atliekamas darbas

                     —

                     Informacija apie darbo vietą (kartokite tiek kartų, kiek reikia)

                                 —

                                 Bendrovės pavadinimas

                                 —

                                 Numeris (-iai)

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                                 —

                                 Nėra nuolatinio adreso darbo valstybėje

                     —

                     Valstybės, kuriose veikla sudaro mažiau nei 5 % darbuotojo įprasto darbo laiko ir (arba) mažiau nei 5 % viso atlyginimo

                     —

                     Darbo pradžios kiekvienoje įmonėje data

                     —

                     Darbo pabaigos kiekvienoje įmonėje data

               8.   Prašymas pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 13 straipsnio 1 dalį (darbas dviejose ar daugiau valstybių narių; kiti atvejai)

                     —

                     Darbdavys (kartokite tiek kartų, kiek reikia)

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Darbdavio Europos Bendrijos ekonominės veiklos rūšių klasifikatorius pagal NACE

                     —

                     Valstybės, kuriose atliekamas darbas

                     —

                     Informacija apie darbo vietą (-as) (kartokite tiek kartų, kiek reikia)

                                 —

                                 Bendrovės pavadinimas

                                 —

                                 Numeris (-iai)

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                                 —

                                 Nėra nuolatinio adreso darbo valstybėje

                     —

                     Valstybės, kuriose veikla sudaro mažiau nei 5 % darbuotojo įprasto darbo laiko ir (arba) mažiau nei 5 % viso atlyginimo

                     —

                     Valstybės, kuriose veikla sudaro bent 25 % darbuotojo įprasto darbo laiko ir (arba) bent 25 % viso atlyginimo

                     —

                     Darbo pradžios kiekvienoje įmonėje data

                     —

                     Darbo pabaigos kiekvienoje įmonėje data

               9.   Prašymas pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 13 straipsnio 2 dalį (savarankiškas darbas dviejose ar daugiau valstybių narių)

                     —

                     Savarankiška veikla

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Savarankiško darbo Europos bendrijos statistinis ekonominės veiklos rūšių klasifikatorius pagal NACE

                     —

                     Valstybės, kuriose atliekamas darbas

                     —

                     Informacija apie savarankiškos veiklos vietą (-as) (kartokite tiek kartų, kiek reikia)

                                 —

                                 Bendrovės pavadinimas (jei taikoma)

                                 —

                                 Numeris (-iai) (jei taikoma)

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                                 —

                                 Nėra nuolatinio adreso darbo valstybėje

                     —

                     Apyvarta ir (arba) pajamos kiekvienoje valstybėje, kurioje vykdoma veikla

                     —

                     Darbo laikas kiekvienoje valstybėje, kurioje vykdoma veikla

                     —

                     Paslaugų, suteiktų kiekvienoje valstybėje, kurioje vykdoma veikla, skaičius

                     —

                     Veiklos pradžios data

                     —

                     Veiklos pabaigos data

               10.   Prašymas pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 13 straipsnio 3 dalį (darbas ir savarankiškas darbas dviejose ar daugiau valstybių narių)

                     —

                     Savarankiško darbo veikla (kartokite tiek kartų, kiek reikia)

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Darbdavys (kartokite tiek kartų, kiek reikia)

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Darbdavio Europos Bendrijos ekonominės veiklos rūšių klasifikatorius pagal NACE

                     —

                     Valstybės, kuriose atliekamas darbas

                     —

                     Informacija apie veiklos vietas (kartokite tiek kartų, kiek reikia)

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                                 —

                                 Nėra nuolatinio adreso darbo valstybėje

                     —

                     Valstybės, kuriose veikla sudaro mažiau nei 5 % darbuotojo įprasto darbo laiko ir (arba) mažiau nei 5 % viso atlyginimo

                     —

                     Valstybės, kuriose veikla sudaro bent 25 % darbuotojo įprasto darbo laiko ir (arba) bent 25 % viso atlyginimo

                     —

                     Veiklos pradžios data

                     —

                     Veiklos pabaigos data

               11.   Prašymas pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 13 straipsnio 4 dalį (asmuo, kuris dirba valstybės tarnautoju vienoje valstybėje, o pagal darbo sutartį arba savarankiškai – kitoje)

                     —

                     Darbdavys (įdarbinusi administracija)

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Savarankiško darbo ir (arba) darbo pagal darbo sutartį veikla (kartokite tiek kartų, kiek reikia)

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Darbo pradžios data

                     —

                     Darbo pabaigos data

               12.   Prašymas pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 15 straipsnį (Europos Sąjungos pagal sutartis dirbantys darbuotojai)

                     —

                     Darbdavys (įdarbinanti ES institucija arba įstaiga)

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                     —

                     Darbo užsienyje vieta

                                 —

                                 Pavadinimas

                                 —

                                 Registracijos numeris

                                 —

                                 Socialinio draudimo numeris

                                 —

                                 Mokesčių mokėtojo kodas

                                 —

                                 Adresas (bent miestas, pašto kodas, šalis)

                                 —

                                 Nėra nuolatinio adreso darbo valstybėje

                     —

                     Europos Sąjungos sutartininko darbo pradžios data

                     —

                     Susijusiam asmeniui taikomi teisės aktai: valstybės, kurioje jis įdarbintas/valstybės, kurios teisės aktai jam buvo taikomi vėliausiai/valstybės, kurios pilietybę turi

               C.   NUOSTATŲ DĖL ATSAKOMYBĖS RIBOJIMO, KURIOS TURI BŪTI NURODOMOS PRAŠYMO FORMOSE, PAVYZDŽIAI
         1.   Bendrosios nuostatos:

                     —

                     „Pareiškiu, kad šioje formoje pateikta informacija yra teisinga ir išsami.“

                     —

                     „Remdamasis turimomis žiniomis į visus klausimus atsakiau teisingai.“

               2.   Įdarbintų asmenų komandiravimas:

                     —

                     „Pareiškiu, kad žinau apie galimus patikrinimus visą komandiruotės laikotarpį, siekiant įsitikinti, kad šis laikotarpis nepasibaigė. Šie patikrinimai gali būti susiję, pirmiausia, su įmokų mokėjimu ir tiesioginio ryšio palaikymu.“

                     —

                     „Kaip komandiruojamo darbuotojo darbdavys pareiškiu, kad informacija yra teisinga ir išsami. Žinau, kad pateiktą informaciją kompetentinga įstaiga gali nagrinėti <siunčiančiosios valstybės narės pavadinimas>, taip pat priimančiojoje valstybėje. Jeigu pateikta informacija neatitinka faktinės padėties, dokumentas dėl taikomų teisės aktų gali būti panaikinamas atgaline data. Tokiu atveju bus taikomi priimančiosios valstybės, kurioje faktiškai vykdoma veikla, teisės aktai. Įsipareigoju informuoti kompetentingą <siunčiančiosios valstybės narės pavadinimas> įstaigą, i) jeigu darbuotojas nebuvo komandiruojamas arba jeigu komandiravimo laikotarpis buvo nutrauktas daugiau nei dviem mėnesiams, arba ii) jeigu komandiruotė nutraukiama prieš numatyto komandiruotės laikotarpio pabaigą.“

               3.   Savarankiškai dirbančių asmenų komandiravimas:

                     —

                     „Pareiškiu, kad žinau apie galimus patikrinimus visą laikotarpį, per kurį laikinai vykdau veiklą valstybėje, kurioje dirbu, siekiant įsitikinti, kad nepasikeitė veiklai taikomos sąlygos. Šie patikrinimai gali būti susiję, pirmiausia, su įmokų mokėjimu ir infrastruktūros priežiūra, kurios reikia vykdant veiklą valstybėje, kurioje esu įsikūręs.“

               4.   Veikla, vykdoma vienam darbdaviui dviejose ar daugiau valstybių narių. Darbdavio atsakomybės ribojimas:

                     —

                     „Pareiškiu, kad informacija yra teisinga ir išsami. Žinau, kad pateiktą informaciją gali nagrinėti kompetentinga įstaiga <siunčiančiosios valstybės narės pavadinimas>, taip pat priimančiojoje darbo valstybėje. Jeigu pateikta informacija neatitinka faktinės padėties, dokumentas dėl taikomų teisės aktų gali būti panaikinamas atgaline data. Tokiu atveju, atsižvelgus į faktines aplinkybes, bus dar kartą nustatyta, kurie teisės aktai yra taikytini. Įsipareigoju informuoti kompetentingą <siunčiančiosios valstybės narės pavadinimas> įstaigą apie visus su darbo santykiais susijusius pokyčius (t. y. pasikeitusį darbdavį, pasikeitusius interesus, pasikeitusį darbo laiką, naują veiklą).“

            (1)  OL L 166, 2004 4 30, p. 1.


title: 2018 m. balandžio 25 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2018/790 dėl prieigos prie mokslinės informacijos ir tos informacijos išsaugojimo

text:
               31.5.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 134/12

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2018/790
   2018 m. balandžio 25 d.
   dėl prieigos prie mokslinės informacijos ir tos informacijos išsaugojimo
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               2012 m. liepos mėn. Europos Komisija priėmė mokslinės informacijos dokumentų rinkinį, kurį sudaro komunikatas „Prieinamesnė mokslinė informacija. Naudingesnės viešosios investicijos į mokslinius tyrimus“ (1) ir Komisijos rekomendacija 2012/417/ES (2). Rekomendacijoje 2012/417/ES nurodyta, jog Komisija peržiūrės pažangą Sąjungoje, kad galėtų įvertinti, ar reikia imtis papildomų veiksmų norint pasiekti nustatytus tikslus;

               (2)

               komunikate „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (3) pabrėžiama duomenų sklaidos svarba ekonomikos augimui, inovacijoms ir skaitmeninimui visuose ekonomikos sektoriuose, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (taip pat pradedančiosioms įmonėms) ir visai visuomenei. Jame pripažįstama, kad didieji duomenys ir itin našios kompiuterinės sistemos keičia mokslinių tyrimų vykdymo ir dalijimosi žiniomis būdus. Visa tai yra perėjimo prie veiksmingesnio ir labiau prisitaikančio atvirojo mokslo dalis (4). Komunikate skelbiama, kad Komisija skatins suteikti prieigą prie viešųjų duomenų, kad jos padėtų plėtoti inovacijas, ir pagal Europos debesijos iniciatyvą sieks, kad būtų sukurta moksliniams tyrimams skirta atvirojo mokslo debesija. Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos laikotarpio vidurio peržiūroje (5) Komisija praneša apie savo ketinimą toliau gerinti viešųjų ir viešai finansuojamų duomenų prieinamumą ir pakartotinį naudojimą;

               (3)

               komunikate „Europos debesijos iniciatyva. Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“ (6) pateikiamas racionalus plataus masto planas, kaip plėtoti Europos atvirojo mokslo debesiją – atvirą aplinką, kurioje mokslinė bendruomenė gali saugoti ir pakartotinai naudoti mokslinius duomenis ir rezultatus ir jais dalytis. Jame taip pat skelbiama, kad Komisija peržiūrės rekomendaciją 2012/417/ES dėl prieigos prie mokslinės informacijos ir tos informacijos išsaugojimo, siekdama, kad ji skatintų dalytis moksliniais duomenimis, kurti paskatų dalytis duomenimis bei atlygio už tai sistemas ir tam skirtas švietimo bei mokymo programas mokslo darbuotojams ir įmonėms. Tarnybų darbiniame dokumente „Europos atvirojo mokslo debesijos įgyvendinimo planas“ (7) pateikiami kartu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis atlikto galimų Europos atvirojo mokslo debesijos (EAMD) valdymo ir finansavimo mechanizmų paieškų rezultatai ir išsamesnė informacija, kokiais veiksmais pagal mokslinių tyrimų duomenų infrastruktūrų sutelkimo modelį bus kuriama EAMD;

               (4)

               Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/98/EB (8) nustatytas principas, kad visus viešojo sektoriaus subjekto turimus prieinamus duomenis turėtų galėti komerciniais ir nekomerciniais tikslais pakartotinai naudoti visos suinteresuotosios šalys nediskriminuojant lygiaverčių pakartotinio naudojimo kategorijų atžvilgiu ir neviršijant didžiausių su duomenų platinimu susijusių ribinių sąnaudų;

               (5)

               atviros prieigos (9) politika siekiama mokslo darbuotojams ir plačiajai visuomenei kuo anksčiau nemokamai, atvirai ir nediskriminuojant suteikti prieigą prie tarpusavyje įvertintų mokslinių publikacijų, mokslinių tyrimų duomenų ir kitų mokslinių tyrimų rezultatų ir sudaryti sąlygas naudoti ir pakartotinai naudoti mokslinių tyrimų rezultatus. Atvira prieiga padeda gerinti kokybę, mažinti nereikalingo mokslinių tyrimų dubliavimo poreikį, spartinti mokslo pažangą, padėti kovoti su sukčiavimu mokslo srityje ir apskritai skatinti ekonomikos augimą ir inovacijas. Kaip ir atvira prieiga, duomenų tvarkymo planavimas tampa įprasta moksline praktika;

               (6)

               atvira prieiga mokslo darbuotojams, jei jie nusprendžia skelbti savo darbą, suteikia jų publikacijų, ypač susijusių su viešosiomis lėšomis finansuojamais moksliniais tyrimais, sklaidos galimybę. Licencijavimo sprendimais turėtų būti siekiama palengvinti mokslinių publikacijų sklaidą ir pakartotinį naudojimą;

               (7)

               visuomenei svarbu išsaugoti mokslinių tyrimų rezultatus. Šią pareigą nuo seno vykdo bibliotekos ar archyvai, visų pirma nacionalinės privalomuosius egzempliorius kaupiančios bibliotekos. Mokslinių tyrimų rezultatų nuolat daugėja. Reikėtų turėti priemones, infrastruktūrą ir programine įranga pagrįstus sprendimus, kad mokslinių tyrimų rezultatus būtų galima ilgam išsaugoti skaitmeniniu pavidalu. Itin svarbu tvariai finansuoti duomenų išsaugojimą, nes skaitmeninto turinio priežiūros sąnaudos tebėra palyginti didelės. Mokslinių tyrimų rezultatus svarbu išsaugoti, kad juos būtų galima naudoti ateityje, todėl valstybėms narėms reikėtų rekomenduoti nustatyti arba papildyti šios srities politiką;

               (8)

               naudodamiesi technologine pažanga, nacionalinės Vyriausybės, universitetai ir mokslinių tyrimų organizacijos galėjo sukurti internetinę mokslinių tyrimų infrastruktūrą. Ši infrastruktūra padeda siekti šios rekomendacijos tikslų, nes padeda mokslo darbuotojams tvarkyti savo mokslinių tyrimų rezultatus ir sudaro sąlygas juos skleisti. Komunikate dėl Europos debesijos iniciatyvos skelbiama, kad „[k]uriant Europos atvirojo mokslo debesiją iš pradžių bus sujungta esama mokslinių duomenų infrastruktūra, kuri šiuo metu suskaidyta pagal mokslo sritis ir valstybes nares“. Tikslinga nustatyti ir rekomenduoti nacionalinio lygmens priemones, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas EAMD veikimas ir naudojimas;

               (9)

               dėl technologinės pažangos mokslo pasaulyje ilgainiui įvyko didžiulių pokyčių – pereita prie vis labiau bendradarbiavimu grindžiamų metodų, ir tai prisidėjo prie nuolatinio mokslinės medžiagos kiekio didėjimo. Kadangi mokslas vis labiau grindžiamas bendradarbiavimu ir tampa skaidresnis, reikėtų užtikrinti, kad mokslo darbuotojai visuose jų švietimo ir karjeros etapuose turėtų profesinio tobulėjimo galimybių, be kita ko, pagal aukštojo mokslo programas. Jiems taip pat turėtų būti suteikta galimybė ugdyti tinkamus įgūdžius, kad galėtų visapusiškai pasinaudoti atvirojo mokslo galimybėmis, kaip nurodyta „Skaitmeninio švietimo veiksmų plane“ (10);

               (10)

               paskatos ir atlygis yra svarbūs profesinės karjeros aspektai. Nors mokslo darbuotojai yra skatinami dirbti kitose šalyse ar skirtinguose sektoriuose ir mokslo srityse bei dalytis mokslinių tyrimų rezultatais, dažnai už tai nėra atlyginama arba tai nedaro poveikio jų tolesnei profesinei karjerai. Siekiant paremti atvirojo mokslo metodų taikymą pažangiuose universitetuose, rengiami skaidrūs ir atsakingi rodikliai. Tam, kad būtų galima geriau įvertinti Europos mokslinių tyrimų kokybę ir svariai paskatinti mokslo darbuotojus dalytis mokslinių tyrimų rezultatais, o universitetams tapti verslesniems, kartu skatinant konkurenciją vidaus rinkoje, būtų galima naudoti atnaujintus atlygio mechanizmus, kuriuose atsižvelgiama į naujos kartos rodiklius;

               (11)

               valstybės narės turėtų ir toliau remti atvirąjį mokslą ir atvirą prieigą, kaip nurodyta Tarybos išvadose dėl atvirų, duomenims imlių ir tinkle sujungtų mokslinių tyrimų, kaip spartesnių ir didesnės apimties inovacijų skatinamojo veiksnio (11) ir dėl perėjimo prie atvirojo mokslo sistemos (12);

               (12)

               perėjimas prie atviros prieigos yra pasaulinio masto uždavinys. Valstybės narės dėjo pastangas siekdamos šio uždavinio ir joms reikėtų padėti gerinant atvirą bendradarbiavimu grindžiamą mokslinių tyrimų aplinką, kurioje visame pasaulyje būtų laikomasi abipusiškumo. Atvirasis mokslas yra pagrindinis valstybių narių atsakingų mokslinių tyrimų ir atvirų inovacijų politikos bruožas. Atsirandant naujoms skaitmeninėms technologijoms mokslinių tyrimų ir finansavimo politika turėtų prisitaikyti prie šios naujos aplinkos;

               (13)

               Komisija rodė pavyzdį maksimaliai padidindama mokslinių tyrimų rezultatų prieinamumą ir jų pakartotinį naudojimą atvirojo mokslo aplinkoje, be kita ko, bendrosiose programose ir Komisijos Jungtinio tyrimų centro mokslinių tyrimų duomenims taikydama atvirųjų duomenų politiką;

               (14)

               padaryta didelė pažanga, susijusi su Rekomendacijoje 2012/417/ES ir kituose ankstesnėse konstatuojamosiose dalyse nurodytuose dokumentuose aptartomis sritimis, tačiau ne visi tikslai buvo pasiekti, o pažanga valstybėse narėse nevienoda. Norint kuo geriau išnaudoti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų potencialą, reikia, kad visos valstybės narės dėtų daugiau pastangų;

               (15)

               ši rekomendacija grindžiama Rekomendacija 2012/417/ES ir ją pakeičia,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

      Atvira prieiga prie mokslinių publikacijų

               1.

               Valstybės narės turėtų nustatyti ir įgyvendinti aiškią mokslinių publikacijų, parengtų pagal viešosiomis lėšomis finansuojamus mokslinius tyrimus, sklaidos ir prieigos prie šių publikacijų politiką (pateiktą nacionaliniuose veiksmų planuose). Toje politikoje ir veiksmų planuose turėtų būti numatyta:

                           —

                           konkretūs tikslai ir pažangos vertinimo rodikliai;

                           —

                           įgyvendinimo planai, taip pat atsakomybės sričių paskirstymas ir tinkamas licencijavimas;

                           —

                           susiję finansiniai planai.

                     Laikydamosi ES autorių teisių ir gretutinių teisių acquis valstybės narės turėtų užtikrinti, kad dėl šios politikos ar veiksmų planų:

                           —

                           visos mokslinės publikacijos, parengtos pagal viešosiomis lėšomis finansuojamus mokslinius tyrimus, ne vėliau kaip nuo 2020 m. būtų prieinamos atvirai;

                           —

                           publikacijos, parengtos pagal viešosiomis lėšomis finansuojamus mokslinius tyrimus, nepriklausomai nuo jų publikavimo būdo (naudojant mokslinius žurnalus, skaitmeninę infrastruktūrą, multimedijos priemones ir naujus bei eksperimentinius mokslo bendruomenės keitimosi informacija būdus), taptų kuo greičiau (pageidautina paskelbimo metu) ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per šešis mėnesius (socialinių ir humanitarinių mokslų publikacijos – per dvylika mėnesių) po paskelbimo atvirai prieinamos;

                           —

                           atsižvelgiant į technologinius pokyčius, rinkoje naudojamos licencijavimo sąlygos nepagrįstai neribotų publikacijų, parengtų pagal viešai finansuojamus mokslinius tyrimus, teksto ir duomenų gavybos, laikantis taikomų autorių teisių teisės aktų ir nedarant jiems poveikio;

                           —

                           mokslo darbuotojai, sudarydami sutartinius susitarimus su mokslo leidėjais, išlaikytų reikiamas intelektinės nuosavybės teises, be kita ko, kad įvykdytų atviros prieigos politikos reikalavimus. Tai visų pirma taikoma savarankiškam archyvavimui ir pakartotiniam naudojimui (ypač vykdant teksto ir duomenų gavybą);

                           —

                           būtų skelbiama informacija apie viešųjų institucijų arba viešųjų institucijų grupių ir leidėjų susitarimus dėl mokslinės informacijos teikimo, siekiant didinti rinkos skaidrumą ir sąžiningą konkurenciją, nedarant poveikio praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugai. Turėtų būti skelbiama informacija apie įvairių rūšių susitarimus, visų pirma vadinamuosius didelius sandorius (t. y. dėl sumažintomis kainomis siūlomų spausdintinių ir elektroninių žurnalų rinkinių prenumeratos) ir susijusius kompensavimo sandorius, kuriais siekiama gauti sumažintus atvira prieiga pagrįstos leidybos mokesčius konsorciumams;

                           —

                           novatoriškos įmonės, visų pirma mažosios ir vidutinės įmonės, nepriklausomi mokslo darbuotojai (pavyzdžiui, piliečiai mokslininkai), viešasis sektorius, spauda ir plačioji visuomenė turėtų kuo daugiau skaidrių ir nediskriminuojančių galimybių susipažinti su viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatų duomenimis, siekiant sudaryti sąlygas inovacijoms, suteikti daugiau galių viešajam sektoriui ir informuoti piliečius.

               2.

               Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad mokslinius tyrimus finansuojančios įstaigos, atsakingos už viešojo mokslinių tyrimų finansavimo valdymą, ir viešąjį finansavimą gaunančios akademinės įstaigos nacionaliniu lygmeniu koordinuotai įgyvendintų 1 punkte nurodytą politiką ir nacionalinius veiksmų planus:

                           —

                           nustatytų institucinę mokslinių publikacijų sklaidos bei atviros prieigos prie jų politiką ir parengtų įgyvendinimo planus;

                           —

                           dotacijų ir kituose finansinės paramos moksliniams tyrimams susitarimuose nustatytų atviros prieigos reikalavimus, taip pat atitikties šiems reikalavimams stebėsenos mechanizmus ir tolesnius veiksmus, kuriais siekiama ištaisyti reikalavimų nesilaikymo atvejus;

                           —

                           skirtų tinkamą finansavimą skaidriai ir nediskriminuojančiai duomenų sklaidai (be kita ko, laisvai prieigai ir pakartotiniam naudojimui), kad būtų galima naudoti įvairias priemones, įskaitant, kai tinka, skaitmenines infrastruktūras, ir naujus bei eksperimentinius mokslo bendruomenės keitimosi informacija būdus;

                           —

                           patartų mokslo darbuotojams, kaip laikytis laisvos prieigos politikos ir padėtų jiems tai daryti, visų pirma tvarkant savo intelektinės nuosavybės teises, kad jų publikacijos būtų atvirai prieinamos;

                           —

                           vestų bendras derybas su leidėjais dėl skaidrių ir geriausių prieigos prie publikacijų, įskaitant jų naudojimą ir pakartotinį naudojimą, sąlygų;

                           —

                           užtikrintų, kad viešosiomis lėšomis finansuojamos publikacijos būtų lengvai identifikuojamos tinkamomis techninėmis priemonėmis, be kita ko, prie mokslinių tyrimų rezultatų elektroninių versijų pridedant metaduomenis ir nekintamus identifikatorius.

      Mokslinių tyrimų duomenų tvarkymas, įskaitant atvirą prieigą

               3.

               Valstybės narės turėtų nustatyti ir įgyvendinti aiškią mokslinių tyrimų duomenų, gautų įgyvendinant viešosiomis lėšomis finansuojamus mokslinius tyrimus, tvarkymo, įskaitant atvirą prieigą, politiką (pateiktą nacionaliniuose veiksmų planuose). Toje politikoje ir veiksmų planuose turėtų būti numatyta:

                           —

                           konkretūs tikslai ir pažangos vertinimo rodikliai;

                           —

                           įgyvendinimo planai, taip pat atsakomybės sričių paskirstymas ir tinkamas licencijavimas;

                           —

                           susiję finansiniai planai.

                     Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad įgyvendinus šią politiką arba veiksmų planus:

                           —

                           duomenų tvarkymo planavimas taptų įprasta mokslo praktika mokslinių tyrimų proceso pradžioje, kai duomenys generuojami arba renkami, be kita ko, tokį reikalavimą nustatant duomenų tvarkymo planuose;

                           —

                           mokslinių tyrimų duomenys, gauti įgyvendinant viešosiomis lėšomis finansuojamus mokslinius tyrimus, taptų ir išliktų surandami, prieinami, sąveikūs ir pakartotinai panaudojami (FAIR principai) saugioje ir patikimoje aplinkoje naudojant skaitmeninę infrastruktūrą (įskaitant, kai tinkama, ta, kuri sutelkta Europos atvirojo mokslo debesijoje), išskyrus atvejus, kai tai neįmanoma arba nesuderinama su tolesniu mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimu („kiek įmanoma, atviri, kiek būtina, uždari“). Tokie atvejai galėtų susiklostyti dėl, be kita ko, privatumo, komercinių paslapčių, nacionalinio saugumo, teisėtų komercinių interesų ir trečiųjų šalių intelektinės nuosavybės teisių priežasčių. Ši politika ar nacionaliniai veiksmų planai nedaro poveikio jokiems duomenims, praktinei patirčiai ir (arba) informacijai (nepriklausomai nuo jų formos ar pobūdžio), kuriuos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės privačiosios šalys turėjo iki mokslinių tyrimų veiklos;

                           —

                           atsižvelgiant į technologinius pokyčius (įskaitant dinaminius (tikralaikius) duomenis), rinkoje naudojamos licencijavimo sąlygos nepagrįstai neribotų mokslinių tyrimų duomenų, gautų įgyvendinant viešai finansuojamus mokslinius tyrimus, teksto ir duomenų gavybos, laikantis taikomų autorių teisių teisės aktų ir nedarant jiems poveikio;

                           —

                           novatoriškos įmonės, visų pirma mažosios ir vidutinės įmonės, nepriklausomi mokslo darbuotojai (pavyzdžiui, piliečiai mokslininkai), viešasis sektorius, spauda ir plačioji visuomenė turėtų kuo daugiau galimybių skaidriai ir nediskriminuojamai susipažinti su viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatų duomenimis, siekiant sudaryti sąlygas inovacijoms, suteikti daugiau galių viešajam sektoriui ir informuoti piliečius.

               4.

               Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad mokslinius tyrimus finansuojančios įstaigos, atsakingos už viešojo mokslinių tyrimų finansavimo valdymą, ir viešąjį finansavimą gaunančios akademinės įstaigos nacionaliniu lygmeniu koordinuotai įgyvendintų 3 punkte nurodytą politiką ir nacionalinius veiksmų planus:

                           —

                           nustatytų institucinę mokslinių tyrimų duomenų tvarkymo politiką ir parengtų įgyvendinimo planus;

                           —

                           dotacijų ir kituose finansinės paramos moksliniams tyrimams susitarimuose, susijusiuose su projektais, kuriuose sukuriami mokslinių tyrimų duomenys, nustatytų principinius duomenų valdymo planų ir atviros prieigos prie mokslinių tyrimų duomenų reikalavimus („kiek įmanoma, atvira, kiek būtina, uždara“), taip pat atitikties šiems reikalavimams stebėsenos mechanizmus ir tolesnius veiksmus, kuriais siekiama ištaisyti reikalavimų nesilaikymo atvejus;

                           —

                           duomenų tvarkymui skirtų reikiamą finansavimą;

                           —

                           patartų mokslo darbuotojams, kaip laikytis mokslinių tyrimų duomenų tvarkymo politikos, ir padėtų jiems tai daryti, visų pirma padėtų įgyti duomenų tvarkymo planavimo įgūdžių ir informuotų apie skaitmeninę infrastruktūrą, padedančią gauti prieigą prie mokslinių tyrimų duomenų ir juos išsaugoti;

                           —

                           užtikrintų, kad duomenų rinkinius būtų paprasta identifikuoti naudojant nekintamus identifikatorius ir įmanoma susieti su kitais duomenų rinkiniais ir publikacijomis taikant tinkamas priemones, be to, būtų suteikiama papildomos informacijos, kad juos būtų galima tinkamai įvertinti ir naudoti.

      Mokslinės informacijos išsaugojimas ir pakartotinis naudojimas

               5.

               Valstybės narės turėtų nustatyti ir įgyvendinti aiškią geresnio mokslinės informacijos (publikacijų, duomenų rinkinių ir kitų mokslinių tyrimų rezultatų) išsaugojimo ir pakartotinio naudojimo politiką (pateiktą nacionaliniuose veiksmų planuose). Toje politikoje ir veiksmų planuose turėtų būti numatyta:

                           —

                           konkretūs tikslai ir pažangos vertinimo rodikliai;

                           —

                           įgyvendinimo planai, taip pat atsakomybės sričių paskirstymas ir tinkamas licencijavimas;

                           —

                           susiję finansiniai planai.

                     Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad įgyvendinus šią politiką arba veiksmų planus:

                           —

                           viešąjį finansavimą gaunančios akademinės įstaigos parengtų savo mokslinių rezultatų išsaugojimo politiką;

                           —

                           skaitmeniniu būdu parengtos publikacijos ir susiję mokslinių tyrimų rezultatai būtų išsaugomi veikiančioje veiksmingoje elektroninės mokslinės informacijos deponavimo sistemoje;

                           —

                           ilgalaikiam išsaugojimui atrinkta mokslinė informacija būtų deramai prižiūrima ir veiktų informacijai pakartotinai naudoti reikalinga aparatinė ir programinė įranga;

                           —

                           būtų skatinamas unikalus identifikavimas (mokslinių tyrimų rezultatų, mokslo darbuotojų, organizacijų, kuriems jie priklauso, finansuotojų, ir įnašų mokėtojų susiejimas) naudojant įvairius nekintamus identifikatorius, kad būtų galima užtikrinti mokslinių tyrimų rezultatų surandamumą, atkuriamumą ir ilgalaikį išsaugojimą;

                           —

                           siekiant užtikrinti teisėtą pakartotinį informacijos naudojimą ir išsaugojimą, būtų įdiegtos automatiškai nuskaitomos licencijavimo sistemos ir sąlygos, suderinamos su jau esančiomis atvirosiomis licencijomis, pagal kurias galima pakartotinai naudoti mokslinę informaciją, gautą vykdant viešosiomis lėšomis finansuojamus mokslinius tyrimus, laikantis taikomų autorių teisių teisės aktų ir nedarant jiems poveikio, siekiant užtikrinti;

                           —

                           sudarytų suinteresuotosioms šalims palankesnes sąlygas siūlyti papildomą vertę suteikiančias paslaugas, pagrįstas pakartotiniu mokslinės informacijos naudojimu.

      Atvirojo mokslo infrastruktūra

               6.

               Valstybės narės turėtų nustatyti ir įgyvendinti aiškią politiką (pateiktą nacionaliniuose veiksmų planuose), kuria toliau plėtojama prieigą prie mokslinės informacijos, jos išsaugojimą, dalijimąsi ja bei pakartotinį jos naudojimą palaikanti infrastruktūra ir skatinamas jos telkimas Europos atvirojo mokslo debesijoje (EAMD). Toje politikoje ir veiksmų planuose turėtų būti numatyta:

                           —

                           konkretūs tikslai ir pažangos vertinimo rodikliai;

                           —

                           įgyvendinimo planai, taip pat atsakomybės sričių paskirstymas ir tinkamas licencijavimas;

                           —

                           susiję finansiniai planai.

                     Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad įgyvendinus šią politiką arba nacionalinius veiksmų planus:

                           —

                           ištekliai būtų numatyti, naudojami ir sutelkti taip, kad būtų užtikrintas ekonominis veiksmingumas ir inovacijų diegimas, kartu skatinant konkurenciją vidaus rinkoje;

                           —

                           būtų užtikrinta infrastruktūros kokybė ir patikimumas, be kita ko, naudojant visuotinai pripažintus sertifikavimo mechanizmus, specifikacijas ir standartus;

                           —

                           mokslo darbuotojai turėtų daugiau galimybių skaidriai ir nediskriminuojamai naudotis mokslinių tyrimų ištekliais ir mokslinės informacijos saugojimo, tvarkymo, analizavimo, dalijimosi ir pakartotinio naudojimo paslaugomis, įskaitant, kai įmanoma, per EAMD;

                           —

                           taikant papildomus rodiklius ir parametrus infrastruktūra būtų pritaikyta rinkti informaciją, kuria grindžiamas atvirumo, atvirojo mokslo, mokslinių tyrimų ir karjeros vertinimo stebėjimas ir vertinimas.

               7.

               Valstybės narės turėtų užtikrinti nacionalinių infrastruktūrų tarpusavio sąveiką, taip pat sąveiką su EAMD ir kitomis pasaulinėmis iniciatyvomis:

                           —

                           dalyvauti apibrėžiant duomenų ir paslaugų prieigos per EAMD standartus, taip pat rodiklius ir parametrus, kurie leistų įvertinti su EAMD susijusį mokslinių tyrimų poveikį;

                           —

                           užtikrinti naujai sukurtų arba modernizuotų infrastruktūrų sąveiką, kad būtų atsižvelgta į EAMD plėtrą ir taip, mažinant susiskaidymą ir skatinant mokslinius atradimus ir bendradarbiavimą tarp mokslo sričių ir šalių, būtų išvengta izoliavimosi;

                           —

                           sudaryti sąlygas naudotis paslaugomis ir dalytis moksline informacija per EAMD.

      Įgūdžiai ir gebėjimai

               8.

               Valstybės narės turėtų nustatyti ir įgyvendinti aiškią politiką (pateiktą nacionaliniuose veiksmų planuose) dėl mokslo darbuotojų ir akademinių įstaigų personalo būtinų įgūdžių ir gebėjimų, susijusių su moksline informacija. Toje politikoje ir veiksmų planuose turėtų būti numatyta:

                           —

                           konkretūs tikslai ir pažangos vertinimo rodikliai;

                           —

                           įgyvendinimo planai, taip pat atsakomybės sričių paskirstymas;

                           —

                           susiję finansiniai planai.

                     Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad įgyvendinus šią politiką arba veiksmų planus:

                           —

                           aukštojo mokslo bei mokymo sistemoje ir visais karjeros etapais būtų pagal poreikį mokoma ir šviečiama apie atvirą prieigą, mokslinių tyrimų duomenų tvarkymą, duomenų valdymą, duomenų saugojimą, duomenų priežiūrą ir atvirąjį mokslą, remiantis geriausia sektoriuje taikoma praktika;

                           —

                           būtų skatinamos ir (arba) sukurtos aukštesnės pakopos programos, skirtos naujiems profesiniams profiliams duomenų tvarkymo technologijų srityje;

                           —

                           būtų remiamas duomenims imlių kompiuterijos mokslo sričių ekspertų, įskaitant duomenų specialistus, techninius darbuotojus ir duomenų tvarkytojus, rengimas ir mokymas.

      Paskatos ir atlygis

               9.

               Valstybės narės turėtų nustatyti ir įgyvendinti aiškią politiką (pateiktą nacionaliniuose veiksmų planuose), kuria siekiama pritaikyti, kiek tai susiję su moksline informacija, mokslo darbuotojų įdarbinimo ir karjeros vertinimo sistemą, mokslinių tyrimų dotacijų skyrimo mokslo darbuotojams vertinimo sistemą ir mokslinių tyrimų įstaigų vertinimo sistemas. Toje politikoje ir veiksmų planuose turėtų būti numatyta:

                           —

                           konkretūs tikslai ir pažangos vertinimo rodikliai;

                           —

                           įgyvendinimo planai, taip pat atsakomybės sričių paskirstymas;

                           —

                           susiję finansiniai planai.

                     Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad įgyvendinus šią politiką arba veiksmų planus:

                           —

                           akademinės karjeros sistema būtų pritaikyta taip, kad būtų remiami ir atlygio sulauktų mokslo darbuotojai, nusiteikę dalytis savo mokslinių tyrimų rezultatais, visų pirma kuo anksčiau užtikrinti atvirą prieigą prie savo publikacijų bei kitų mokslinių tyrimų rezultatų;

                           —

                           už mokslinių tyrimų finansavimą viešosiomis lėšomis atsakingos institucijos ir šiomis lėšomis finansuojamos akademinės įstaigos padėtų įgyvendinti nacionalinę politiką ir tuo tikslu įdiegtų priemones, kurios padėtų dalytis moksline informacija, tai įvertinti ir už tai atlyginti;

                           —

                           mokslinių tyrimų ir karjeros vertinimo sistemos būtų papildytos rodikliais ir parametrais, kuriais remiantis galima įvertinti atvirumą, be kita ko (tačiau ne tik tai) įvertinant platesnį socialinį mokslinių tyrimų ir individualaus mokslo darbuotojo poveikį („naujos kartos parametrai“).

      Įvairių suinteresuotųjų šalių dialogas atvirojo mokslo tema nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmenimis

               10.

               Valstybės narės turėtų dalyvauti įvairių suinteresuotųjų šalių dialoge dėl perėjimo prie atvirojo mokslo nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmenimis visais 1–9 punktuose nurodytais klausimais.
               Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad:

                           —

                           tie dialogai stiprintų susietą atvirojo mokslo technologinę aplinką, apimančią visus mokslinių tyrimų rezultatus visose mokslinių tyrimų gyvavimo ciklo fazėse (duomenys, publikacijos, programinė įranga, metodai, protokolai ir kt.);

                           —

                           palaipsniui įvyktų sisteminis perėjimas prie atvirojo mokslo: be technologinių pokyčių ir efektyvumo, įsigalėtų abipusiškumo principas, pasikeistų kultūrinis mokslo darbuotojų požiūris ir įvyktų instituciniai mokslinių tyrimų poslinkiai atvirojo mokslo kryptimi akademinėse įstaigose ir finansuotojų organizacijose, įskaitant, kai tinka, mokslinių tyrimų sąžiningumo ir etikos klausimų sprendimus.

      Sąjungos lygmens struktūrinis valstybių narių veiksmų koordinavimas ir rekomendacijos įgyvendinimo stebėjimas

               11.

               Valstybės narės turėtų paskirti atsakingą nacionalinę tarnybą, kuri:

                           —

                           koordinuotų šioje rekomendacijoje išvardytas priemones;

                           —

                           palaikytų ryšius su Komisija su prieiga prie mokslinės informacijos ir šios informacijos išsaugojimu susijusiais klausimais, visų pirma, dėl geresnių bendrų principų ir standartų apibrėžčių, įgyvendinimo priemonių ir naujų būdų skleisti mokslinių tyrimų rezultatus Europos mokslinių tyrimų erdvėje ir jais dalytis;

                           —

                           teiktų šios rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitas.

               12.

               Praėjus 18 mėnesių po šios rekomendacijos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, o po to kas dvejus metus valstybės narės turėtų informuoti Komisiją apie veiksmus, kurių imtasi dėl šios rekomendacijos sudedamųjų dalių. Remdamasi šia informacija Komisija peržiūrės Sąjungoje padarytą pažangą, kad galėtų įvertinti, ar reikia imtis papildomų veiksmų norint pasiekti šioje rekomendacijoje siūlomus tikslus.

      Priimta Briuselyje 2018 m. balandžio 25 d.

            Komisijos vardu

         Mariya GABRIEL

            Komisijos narė

         Carlos MOEDAS

            Komisijos narys

      (1)  COM(2012) 401 final, 2012 m. liepos 17 d.

      (2)  2012 m. liepos 17 d. Komisijos rekomendacija 2012/417/ES dėl prieigos prie mokslinės informacijos ir tos informacijos išsaugojimo (OL L 194, 2012 7 21, p. 39).

      (3)  COM(2015) 192 final, 2015 m. gegužės 6 d.

      (4)  Atvirasis mokslas – tai bendradarbiavimu ir naujais žinių skleidimo būdais grindžiamas naujas požiūris į mokslo procesą, kuris, taikant skaitmenines technologijas ir naujas bendradarbiavimo priemones, palengvina prieigą prie mokslinių tyrimų rezultatų ir jų pakartotinį naudojimą.

      (5)  COM(2017) 228 final, 2017 m. gegužės 10 d.

      (6)  COM(2016) 178 final, 2016 m. balandžio 19 d.

      (7)  SWD(2018) 83 final, 2018 m. kovo 14 d.

      (8)  2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (OL L 345, 2003 12 31, p. 90).

      (9)  Atvira prieiga – tai kuo mažiau ribojama galimybė prieiti prie mokslinių tyrimų rezultatų ir juos pakartotinai naudoti.

      (10)  COM(2018) 22 final.

      (11)  Tarybos išvados 9360/15, 2015 m. gegužės 29 d.

      (12)  Tarybos išvados 9526/16, 2016 m. gegužės 27 d.