				|

		52014PC0436

			Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/284/ES dėl perviršinio deficito Čekijoje /* COM/2014/0436 final */

			   	Rekomendacija
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/284/ES
dėl perviršinio deficito Čekijoje
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 126 straipsnio 12
dalį,
atsižvelgdama į Komisijos
rekomendaciją,
kadangi:
(1)       2009 m. gruodžio 2 d.
Tarybos sprendimu 2010/284/ES[1],
priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, buvo nuspręsta, kad
Čekijoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad
numatoma, jog 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas Čekijoje bus 6,6 % BVP,
taigi viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę
vertę, o 2009 m. numatoma bendroji valdžios sektoriaus skola sieks 35,5 % BVP,
t. y. bus gerokai mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP
pamatinę vertę[2];

(2)       2009 m. gruodžio 2 d.,
vadovaudamasi SESV 126 straipsnio 7 dalimi ir 1997 m. liepos 7 d.
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito
procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[3] 3 straipsnio 4 dalimi
ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Čekijai
skirtą rekomendaciją, kad perviršinio deficito padėtis
būtų ištaisyta ne vėliau kaip 2013 m. Rekomendacija buvo
paskelbta viešai;
(3)       pagal Sutarčių
prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4
straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus
duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal 2009 m. gegužės 25 d.
Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo
sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito
procedūros taikymo[4]
3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki
balandžio 1 d. ir spalio 1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus
deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;
(4)       svarstydama, ar
reikėtų panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito,
Taryba sprendimą turėtų priimti remdamasi pateiktais duomenimis.
Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti
panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes nurodoma, kad prognozės
laikotarpiu deficitas neviršys 3 % BVP Sutartyje nustatytos pamatinės
vertės[5];
(5)       Čekijai pateikus
pranešimą iki 2014 m. balandžio 1 d., remiantis Komisijos
(Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį,
ir Komisijos 2014 m. pavasario prognoze daromos šios išvados:
–
2009 m. pasiekęs didžiausią 5,8 % BVP
lygį Čekijos valdžios sektoriaus deficitas buvo mažinamas ir 2013 m.,
t. y. per Tarybos nustatytą terminą, pasiekė 1,5 %
BVP. Šį pagerėjimą lėmė pajamų ir išlaidų
konsolidavimo priemonės, visų pirma sumažintos valstybės
investicijos ir padidinti netiesioginiai mokesčiai;
–
2014 m. Čekijos konvergencijos programoje
numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 1,8 % BVP
2014 m. ir iki 2,3 % BVP 2015 m., o Komisijos 2014 m.
pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2014 m.
sieks 1,9 % BVP, o 2015 m. – 2,4 % BVP, remiantis prielaida, kad
politika nesikeis. Taigi prognozės laikotarpiu deficitas turėtų
išlikti mažesnis už 3 % BVP pamatinę vertę;
–
struktūrinis balansas, t. y. pagal
ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, į
kurį neįtraukiamos vienkartinės ir kitos laikinosios
priemonės, nuo 2009 iki 2013 m. vidutiniškai gerėjo po 1,4 %
BVP per metus. Remiantis prielaida, kad politika nesikeis, prognozuojama, kad 2014 m.
jis pablogės 1 % BVP (ir sudarys -1,1 % BVP) ir dar 0,8 %
BVP 2015 m.;
–
nuo 2009 iki 2013 m.
skolos ir BVP santykis padidėjo 11,5 procentinio punkto iki 46 %. Komisijos 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios
sektoriaus bendroji skola 2014 m. laikinai sumažės iki 44,4 % BVP,
o 2015 m. padidės iki 45,8 % BVP;
(6)       Taryba primena, kad nuo 2014 m.,
t. y. kitų metų po perviršinio deficito ištaisymo, Čekija
turi užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimų
laikymąsi ir pasiekti, kad struktūrinis balansas atitiktų arba
viršytų vidutinio laikotarpio tikslą;
(7)       pagal Sutarties 126 straipsnio
12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito
panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis atitinkamoje
valstybėje narėje ištaisoma;
(8)       Tarybos nuomone, perviršinio
deficito padėtis Čekijoje ištaisyta, todėl Sprendimas 2010/284/ES
turėtų būti panaikintas,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Atlikus bendrą vertinimą daroma
išvada, kad perviršinio deficito padėtis Čekijoje ištaisyta.
2 straipsnis
Sprendimas 2010/284/ES panaikinamas.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Čekijos
Respublikai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 125, 2010 5 21, p. 36.
[2]               Vėliau 2009 m. rodikliai buvo patikslinti ir
atitinkamai valdžios sektoriaus deficitas padidintas iki 5,8 % BVP, o
bendroji skola – iki 34,6 % BVP.
[3]               OL L 209, 1997 8 2, p. 6.
[4]               OL L 145, 2009 6 10, p. 1.
[5]               Atsižvelgiant
į 2012 m. rugsėjo 3 d. „Stabilumo ir augimo pakto
įgyvendinimo sąlygas ir stabilumo ir konvergencijos programų
formos ir turinio gaires“. Žr.:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006SC0021

Rekomendacija Tarybos rekomendacija kaip ištaisyti perviršinio valstybės biudžeto deficito padėtį  /* SEK/2006/0021 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 11.1.2006SEK(2006) 21 galutinisRekomendacijaTARYBOS REKOMENDACIJAkaip ištaisyti perviršinio valstybės biudžeto deficito padėtį(pateikta Komisijos)RekomendacijaTARYBOS REKOMENDACIJAkaip ištaisyti perviršinio valstybės biudžeto deficito padėtįEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 7 dalį;atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,kadangi:1.  Sutarties 104 straipsnyje nustatoma perviršinio deficito procedūra (PDP), siekiant užtikrinti, kad valstybės narės vengtų perviršinio valstybės biudžeto deficito arba kad jam susidarius padėtį ištaisytų.2.  Pagal Protokolo dėl tam tikrų su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste susijusių nuostatų 5 punktą, Sutarties 104 straipsnio 1 dalyje nustatytas įsipareigojimas vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito Jungtinei Karalystei netaikomas, nebent ji pereis į trečiąjį ekonominės ir pinigų sąjungos etapą[1]. Tuo tarpu antruoju ekonominės ir pinigų sąjungos etapu pagal Sutarties 116 straipsnio 4 dalį reikalaujama, kad Jungtinė Karalystė stengtųsi vengti perviršinio deficito.3.  Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas.4.  [2006 m. sausio 24 d.] Taryba pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad Jungtinėje Karalystėje yra susidaręs perviršinis deficitas.5.  Pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[2] (kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis) 3 straipsnį, taip pat reikalaujama, kad Taryba valstybėms narėms parengtų rekomendacijas, kaip per nustatytą laikotarpį ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Rekomendacijoje atitinkamoms valstybėms narėms turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių terminas imtis veiksmingų priemonių ištaisyti perviršinį deficitą, o nustačius, kad yra susidaręs perviršinis deficitas, vienerių metų (Jungtinės Karalystės atveju vienerių biudžetinių metų) terminas jį ištaisyti, nebent atsirastų ypatingų aplinkybių. Sprendžiant, ar yra ypatingų aplinkybių, reikėtų tinkamai atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje paaiškintus svarbius veiksnius. Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalyje taip pat nurodoma, kad valstybei narei skirtoje rekomendacijoje, kaip ištaisyti perviršinio deficito padėtį, Taryba turėtų reikalauti pasiekti minimalų metinį struktūrinio balanso pagerėjimą – bent 0,5 % BVP.6.  Komisijos 2005 m. rudens prognozėse numatyta, kad nekeičiant politikos krypčių valdžios sektoriaus deficitas padidėtų nuo 3,2 % BVP 2004–2005 finansiniais metais iki 3,4 % BVP 2005–2006 m., o 2006–2007 m. sumažėtų iki 3,2 % ir 2007–2008 m. – iki 3,0 %. 2004 m. deficitas sudarė 3,2 %, ir buvo prognozuojama, kad 2005 m. realiojo BVP augimas sulėtės iki 1,6 %, 2006 m. padidės iki 2,3 %, o 2007 m. – iki 2.8 %. Atsižvelgiant į ciklo padėtį, kuri susidarė, nes 2004 m. gamybos apimties atotrūkis buvo teigiamas, o 2005 m. tapo neigiamas, buvo prognozuojama, kad pagal ciklą patikslintas deficitas nuo 2004 m. pasiekto aukščiausio lygio – 3,5 % BVP – 2005 m. sumažės iki šiek tiek daugiau negu 3 % BVP. Vėliau, atsižvelgiant į 2006 m. didėjantį neigiamą gamybos apimties atotrūkį, buvo prognozuojama, kad pagal ciklą patikslintas deficitas toliau laipsniškai mažės ir 2007 m. bus šiek tiek didesnis negu 2,5 % BVP. Dėl susidariusio didelio faktinio ir prognozuojamo deficito buvo numatyta, kad bendroji valdžios sektoriaus skola, 2004–2005 finansiniais metais sudariusi 40,8 % BVP, 2007–2008 m. apytiksliai padidės iki 44,5 %BVP.7.  Paskelbus Komisijos tarnybų rudens prognozes, 2005 m. gruodžio 5 d. Parlamentui pateiktoje išankstinio biudžeto ataskaitoje Jungtinė Karalystė paskelbė fiskalines priemones. Šioms priemonėms skirtos Jungtinės Karalystės valdžios institucijų išlaidos, palyginti su paskelbtos politikos pagrindinėmis nuostatomis (į kurias atsižvelgta prognozėse), šiais finansiniais metais grynąja verte yra 0,1 procentinio punkto BVP mažesnės, ir 2006–2007 m. jas numatoma dar labiau mažinti – 0,1 procentinio punkto BVP. Atsižvelgiant į šias priemones, kurios visos yra struktūrinės, [Komisijos nuomone] tikėtina, kad 2006–2007 m. deficitas viršys 3 % BVP ir 2006–2007 m. sieks apie 3,1 % BVP. Išankstinio biudžeto ataskaitoje JK valdžios institucijos mano, kad 2006–2007 m. deficitas bus mažesnis negu 3 %.8.  Tai, kad atsižvelgiama į svarbius veiksnius, kurie paaiškinami Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje ir Komisijos pranešime pagal 104 straipsnio 3 dalį laikomi palyginti palankūs, neparodo, kad Jungtinėje Karalystėje yra ypatingų aplinkybių, dėl kurių būtų galima nesilaikyti standartinio termino deficitui sureguliuoti. Nors numatoma, kad 2005–2006 m. neigiamas gamybos apimties atotrūkis padidės ir pasieks apie 0,5 procentinio punkto, Komisijos tarnybų rudens prognozėse buvo numatoma, kad nuo 2005 m. pabaigos gamybos apimtis turėtų imti stiprėti ir 2006 m. šis stiprėjimas turėtų tapti tendencija. Išankstinio biudžeto ataskaitoje paskelbtos priemonės nedaro esminio poveikio numatomam augimui. Komisijos tarnybų rudens prognozėje buvo numatyta, kad nuo 2005 m. iki 2006 m. deficitas bus tikslinamas pagal ciklą jį mažinant 0,3 procentinio punkto BVP; atsižvelgus į išankstinio biudžeto ataskaitoje numatytas priemones, galima tikėtis, kad deficitas bus mažinamas apie 0,4 procentinio punkto BVP. Taigi remiantis paskelbta politika, prognozuojama, kad gamybos apimtis toliau pakankamai sparčiai augs, jeigu deficito patikslinimas pagal ciklą bus šiek tiek mažesnis, bet faktinis deficitas išliks šiek tiek didesnis negu pamatinė vertė. Pagal šias pagrindines nuostatas, norint taikyti nustatytą dydį ir pasiekti mažiausia 0,5 % BVP pagerėjimą, reikia tik papildomų šiek tiek griežtesnių fiskalinių priemonių. Kadangi bendras Jungtinės Karalystės augimas tebėra pakankamas, o valstybės biudžeto balanso, reikiamo perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, struktūrinis pagerėjimas yra nežymus, biudžeto ištaisymą atitinkamai reikėtų baigti ne vėliau kaip iki 2006–2007 finansinių metų pradžios.9.  Apskritai, Tarybos nuomone, biudžeto konsolidavimo priemonės turėtų užtikrinti, kad valdžios sektoriaus balansas nuolat gerėtų, taip pat pagerinti viešųjų finansų būklę bei stiprinti ekonomikos augimo potencialą. Jungtinės Karalystės biudžeto ištaisymas turėtų atitikti šiuos tikslus.REKOMENDUOJA:-  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį, Jungtinės Karalystės valdžios institucijos turėtų kuo greičiau, ne vėliau kaip iki 2006–2007 finansinių metų pradžios ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį.-  Jungtinės Karalystės valdžios institucijos valdžios sektoriaus deficitą turėtų patikimai ir tolygiai sumažinti iki mažesnės kaip 3 % BVP vertės ir šiuo tikslu nuo 2005–2006 iki 2006–2007 finansinių metų užtikrinti, kad struktūrinis balansas pagerės mažiausia 0,5 procentiniais punktais BVP.Taryba nustato, kad šiuo tikslu Jungtinės Karalystės valdžios institucijos turi imtis veiksmingų priemonių iki [2006 m. liepos 24 d.].Be to, Taryba ragina Jungtinės Karalystės valdžios institucijas užtikrinti, kad ištaisius perviršinio deficito padėtį būtų toliau konsoliduojamas biudžetas ir nustatomas vidutinės trukmės biudžeto tikslas, kuris leistų i) užtikrinti pakankamai patikimą ribą 3 % BVP deficito ribos atžvilgiu; ii) išlaikyti pagrįstą valstybės skolos santykį, atsižvelgiant į senėjančios visuomenės poveikį ekonomikai ir biudžetui; iii) atsižvelgiant į i) ir ii) punktus, numatyti galimybes keisti biudžetą, ypač atsižvelgiant į valstybės investicijų poreikį.Ši rekomendacija skirta Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html.[2] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).


title: 2013 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2013 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Suomijos stabilumo programos

text:
               30.7.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 217/24

      TARYBOS REKOMENDACIJA

   2013 m. liepos 9 d.
   dėl 2013 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Suomijos stabilumo programos
   2013/C 217/07
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir kuri daugiausia dėmesio skiria toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)

               2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. ji priėmė sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)

               2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

               (4)

               2012 m. liepos 10 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl 2012 m. Suomijos nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl 2012–2015 m. Suomijos stabilumo programos;

               (5)

               2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Suomija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (6)

               vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2013 m. vasario 7 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2013 m. metinę augimo apžvalgą;

               (7)

               2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

               (8)

               2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Suomijai skirtą nuodugnią apžvalgą. Komisijai atlikus analizę, galima daryti išvadą, kad Suomijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų. Visų pirma reikia toliau skirti dėmesį dideliam einamosios sąskaitos balanso pablogėjimui ir prastiems eksporto rezultatams (tai yra pramonės restruktūrizavimo pasekmė), taip pat su sąnaudomis susijusio ir nesusijusio konkurencingumo veiksniams;

               (9)

               2013 m. balandžio 18 d. Suomija pateikė savo 2013 m. nacionalinę reformų programą ir savo 2012–2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu;

               (10)

               remdamasi 2013 m. stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad viešieji finansai Suomijoje iš esmės buvo patikimi ir buvo imtasi veiksmų padidinti pajamas ir kontroliuoti išlaidas, siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. 2013 m. augimo projekcija yra panaši į Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę, o 2014 m. projekcija yra 0,6 procentinio punkto didesnė už Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę. Stabilumo programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – subalansuoti centrinės valdžios sektoriaus finansus ir ne vėliau kaip 2015 m. sugrįžti prie centrinės valdžios ir BVP santykio mažėjimo tendencijų. Į stabilumo programą įtrauktas nuo 0,5 % iki – 0,5 % pakeistas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Naujas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Stabilumo programoje numatoma, kad vidutinės trukmės laikotarpio tikslas bus pasiektas ne vėliau kaip 2014 m. ir jis bus išlaikytas iki 2017 m. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu balansu pagal stabilumo programos informaciją, 2012 m. Suomija nepasiekė anksčiau taikyto vidutinės trukmės laikotarpio tikslo ir naujo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo nepasieks 2013 m.
               Stabilumo programoje projektuojama, kad (perskaičiuotas) struktūrinis biudžeto balansas pagerės nuo – 1 % BVP 2012 m. iki – 0,9 % BVP 2013 m. 2014–2017 m. jis išliks tarp – 0,6 % ir – 0,7 % BVP. 2012 m. Suomijos grynosios išlaidos padidėjo 0,4 % – žemiau už taikomą Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijaus pamatinę normą. Dėl neigiamo realiojo BVP augimo 2012 m. mažas struktūrinis koregavimas laikomas pakankamu. 2013 m. Suomijos (perskaičiuotas) struktūrinis biudžeto balansas gerėja ir prognozuojama, kad jos grynosios išlaidos nuo išlaidų kriterijaus nukryps tik 0,1 % BVP. Atsižvelgiant į Suomijos didelį neigiamą gamybos apimties atotrūkį tai laikoma tinkama. Prognozuojama, kad 2014 m. Suomijos (perskaičiuotas) struktūrinis biudžeto balansas toliau gerės ir pasieks – 0,6 % BVP, taigi taps pakankamai artimas vidutinės trukmės laikotarpio tikslui. Be to, pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę Suomija jį visiškai pasieks 2014 m. Apskritai taip būtų užtikrintas Stabilumo ir augimo pakto prevencinės funkcijos atitikimas. Valdžios sektoriaus konsoliduotoji skola buvo 53 % BVP 2012 m. ir, pagal stabilumo programą, programos laikotarpiu išliks mažesnė nei 60 % BVP. Stabilumo programoje numatoma, kad skolos lygis 2016 ir 2017 m. sumažės. Užtikrinti ilgalaikį tvarumą iš toliau yra svarbiausias fiskalinės politikos uždavinys. Su visuomenės senėjimu, darančiu poveikį pensijoms, sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai, susijusio tvarumo atotrūkio problema buvo pripažinta ir turi būti nuolat stebima;

               (11)

               viešųjų paslaugų našumo augimas neatitiko platesnės ekonomikos našumo augimo, o su visuomenės senėjimu susijusi našta didėja. Buvo parengti savivaldybių reformos principai ir nors centrinė vyriausybė teiks finansinių paskatų, jų susijungimas ir toliau vyks savanoriškumo pagrindu. Manoma, kad dėl vykdomos socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų reformos dabartinis sveikatos priežiūros apygardų skaičius smarkiai nesumažės;

               (12)

               įgyvendintos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti jaunimo ir ilgalaikį nedarbą, kaip antai jaunimo garantijų iniciatyva, laikina gebėjimų lavinimo programa jaunimui ir bandomoji programa ilgalaikiams bedarbiams. Šios programos pagal jaunimo garantijų iniciatyvą 2013 m. papildytos papildoma finansine parama gamybinei praktikai ir, atsižvelgiant į numatomą nedarbo padidėjimą, palankiai vertintinos. Dabar šias priemones reikia įgyvendinti turint aiškų tikslą – pagerinti tikslinių grupių gebėjimų lygį ir padėtį darbo rinkoje. Svarbu didinti vyresnio amžiaus žmonių užimtumą, kad būtų užtikrintas viešųjų finansų tvarumas ir patenkinta darbo jėgos paklausa ateityje. Darbingo amžiaus gyventojų Suomijoje mažėja. Sutarta dėl kelių priemonių, kuriomis siekiama spręsti ankstyvo išėjimo į pensiją galimybės keliamas problemas, kaip antai padidinant amžių, kurio sulaukus galima gauti dalinę pensiją, pašalinant sumažintos pensijos galimybę ir padidinant amžių, nuo kurio galima išeiti į pensiją po nedarbo laikotarpio. Vis dėlto tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėjimo procesas vyko greičiau nei manyta vykdant 2005 m. pensijų reformą ir dabartinio teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus riba ilgainiui gali tapti per žema ir pensijos nepakankamos. Savo stabilumo programoje Vyriausybė įsipareigojo ne vėliau kaip 2025 m. faktinį pensinį amžių padidinti iki 62,4 metų, kuris tebėra mažas, atsižvelgiant į tikėtiną gyvenimo trukmę ir problemas, susijusias su demografine padėtimi. Trumpojo laikotarpio prioritetas tebėra įgyvendinti šiuos sutartus veiksmus;

               (13)

               Suomijos paslaugų sektorių vis dar riboja reguliavimo kliūtys ir rinkos koncentracija svarbiuose sektoriuose, kaip antai mažmeninės prekybos, yra didelė. Esamas problemas turėtų padėti išspręsti numatomi konkurencijos įstatymo pakeitimai, susiję su prekybos maisto produktais veiklos vykdytojų dominuojančia padėtimi ir sveikai konkurencijai skirtos programos tikslais, numatant didesnę sektoriaus priežiūrą, bei galiojančiuose teisės aktuose nustatytų nereikalingų konkurencijos apribojimų, kaip antai dėl erdvės planavimo ir statybos, panaikinimas. Sujungus konkurencijos instituciją su vartotojų agentūra bei padidinus jos biudžetą ir suteikus daugiau galių užtikrinti viešųjų ir privačių subjektų konkurencijos neutralumą, taip pat turėtų apskritai padidėti konkurencijos politikos veiksmingumas ir nauda. Pagal konkurencijos teisę skiriamos baudos Suomijoje tradiciškai buvo nedidelės ir 2013 m. numatytas tyrimas turėtų būti pagrindas tolesnėms reformoms siekiant padidinti jų atgrasomąjį poveikį;

               (14)

               našumo augimas Suomijoje atsilieka nuo darbo užmokesčio didėjimo, o tarptautinis konkurencingumas sumažėjo – tą rodo mažėjanti Suomijos eksportuojamų produktų rinkos dalis. Nors investicijų į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas lygis tebėra aukštas, itin svarbus klausimas tebėra tai, kaip veiksmingai šie tyrimai paverčiami inovacijomis ir naujomis sparčiai augančiomis įmonėmis, kurios gali patekti į sparčiai augančias eksporto rinkas ir sustiprinti tarptautinį konkurencingumą. Trumpuoju laikotarpiu Suomija turėtų įgyvendinti neseniai priimtus politikos veiksmus ir priemones, kuriais siekiama pagerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą, kaip antai naują veiksmų planą, ir pasiūlyti tolesnes reformas, prireikus paremtas esamais vertinimais ir šiuo metu rengiama prognozių ataskaita. Suomijos gamintojų sąnaudas, be kita ko, didina gamybos veiksnių, tokių kaip energijos ir darbo jėgos, kainos. Dėl dabartinio trišalio susitarimo, kurio galiojimas baigiasi 2013 m., pastaraisiais metais darbo užmokestis didėjo nedaug. Todėl susirūpinimą kelia tai, kad socialiniai partneriai dar nesudarė naujo susitarimo;

               (15)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Suomijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą bei pateikė nuodugnią apžvalgą. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

               (16)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (5) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (17)

               atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 3–5 rekomendacijose;

               (18)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Ja remdamasi Taryba parengė konkrečias rekomendacijas valstybėmis narėmis, kurių valiuta yra euro (6). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, Suomija taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku,

         REKOMENDUOJA Suomijai 2013–2014 m. laikotarpiu imtis šių veiksmų:

               1.

               Vykdyti augimui palankią fiskalinę politiką ir, kaip numatyta, išsaugoti patikimą fiskalinę būklę, programos laikotarpiu užtikrinant, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Toliau vykdyti metinius su visuomenės senėjimu susijusio tvarumo atotrūkio dydžio vertinimus ir atsižvelgiant į ilgalaikius tikslus bei poreikius patikslinti viešąsias pajamas ir išlaidas. Užtikrinti ilgalaikės priežiūros ekonominį veiksmingumą ir tvarumą ir daugiau dėmesio skirti prevencijai, reabilitacijai ir savarankiškam gyvenimui.

               2.

               Užtikrinti vykdomų su savivaldybių struktūra susijusių administracinių reformų įgyvendinimą, siekiant padidinti našumą ir sutaupyti lėšų, susijusių su viešųjų paslaugų, įskaitant socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų, teikimu.

               3.

               Imtis papildomų priemonių, kuriomis būtų didinamas vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygis, be kita ko, gerinant jų įsidarbinimo galimybes ir mažinant ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybes, didinant faktinį pensinį amžių derinant pensinį amžių ar pensijų išmokas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais. Įgyvendinti esamas priemones, skirtas jaunimo ir ilgalaikių bedarbių padėčiai darbo rinkoje gerinti, ypatingą dėmesį skiriant darbui reikalingų įgūdžių ugdymui, ir atidžiai stebėti jų poveikį.

               4.

               Toliau vykdyti priemones, kuriomis siekiama didinti konkurenciją produktų ir paslaugų rinkose, visų pirma mažmeninės prekybos sektoriuje, įgyvendinant naują sveiką konkurenciją skatinančią programą.

               5.

               Pagerinti Suomijos gebėjimus pateikti naujoviškų produktų bei paslaugų ir kurti sparčiai augančias įmones sparčiai besikeičiančioje aplinkoje bei tęsti pramonės įvairinimą; ir toliau gerinti bendrą energijos efektyvumą ekonomikoje. Dabartinėje lėto augimo aplinkoje skatinti realiojo darbo užmokesčio derinimą prie našumo pokyčių, visapusiškai atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį ir laikantis nacionalinės praktikos.

      Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 9 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

      (3)  Toliau taikomos 2013 m. pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimą 2013/208/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 118, 2013 4 30, p. 21).

      (4)  OL C 219, 2012 7 24, p. 28.

      (5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

      (6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 97.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005SC0014

Rekomendacija Tarybos Nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Švedijos konvergencijos programos  /* SEK/2005/0014 galutinis */

	Briuselis, 11.1.2005SEK(2005) 14 galutinisRekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Švedijos konvergencijos programos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASTarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad nedalyvaujančios valstybės narės, t. y. tos, kurios neįsivedusios bendros valiutos, iki 1999 m. kovo 1 d. Tarybai ir Komisijai turėjo pateikti konvergencijos programas. Pagal šio reglamento 9 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komitetas) įvertinimais, turėjo patikrinti kiekvieną konvergencijos programą. Patikrinusi programą bei atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba pateikė nuomonę. Pagal reglamentą valstybės narės kasmet pateikia konvergencijos programų atnaujintus variantus, kuriuos taip pat patikrina Taryba, laikydamasi tos pačios tvarkos.Pirmoji 1998–2001 m. Švedijos konvergencijos programa buvo pateikta 1998 m. gruodžio 23 d. ir Tarybos įvertinta 1999 m. vasario 8 d. Atnaujinti variantai buvo pristatyti kiekvienais paskesniais metais. Naujausią savo konvergencijos programos variantą Švedija pateikė 2004 m. lapkričio 18 d. Komisijos tarnybos atliko techninį šio varianto įvertinimą, atsižvelgdamos į Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonominių prognozių rezultatus, Elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodiką, 2003–2005 m. laikotarpio bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir principus, nustatytus 2002 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biudžeto politikos koordinavimo stiprinimo[3], kurį patvirtino Taryba. Remiantis šiuo vertinimu, teikiamas toks įvertinimas:-  Šeštoji atnaujinta Švedijos konvergencijos programa, išsiųsta Komisija lapkričio 18 d., apima 2004–2007 m. laikotarpį. Programa pagrįsta 2005 m. biudžeto įstatymu, kurį Parlamentas priėmė 2004 m. gruodžio 16 d. Programa iš dalies atitinka Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso[4] reikalavimus duomenų pateikimui, o kai kurie duomenys ne visai atitinka ESS95 standartus.-  2004 m. atnaujintame variante numatomas BVP augimas: 3,5 % 2004 m., 3,0 % 2005 m., 2,5 % 2006 m. ir 2,3 % 2007 m. Nepaisant didelio augimo 2004 m., užimtumo augimas buvo neigiamas, bet numatoma, kad per ateinančius metus jis atsigaus. Apskritai, remiantis šiuo metu turima informacija, makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamas atnaujintas variantas, gali būti laikomas patikimu ir iš esmės atitinka Komisijos tarnybų įvertinimą, taip pat 2004 m. rudens prognozes. Be to, pastarųjų metų augimo prielaidos atrodo atsargios ir mažesnės už apskaičiuotą potencialų augimą.-  Infliacija Švedijoje laipsniškai mažėjo nuo 2003 m. pradžios (iš dalies dėl to, kad ankstesnis energijos kainų padidinimas nepateko į pagrindinį tiriamąjį laikotarpį) ir šiuo metu yra akivaizdžiai žemesnė už Riksbank nustatytą 2 % lygį. Švedijos kronos kursas buvo palyginti stabilus euro atžvilgiu 2003 ir 2004 m., tačiau paskutiniu metu pakilo, taip atspindėdamas Švedijos stabilią makroekonominę aplinką ir tvirtas augimo perspektyvas, didelį einamosios sąskaitos perteklių ir rinkos lūkesčius dėl normų didėjimo per 2005 m. Per pastaruosius metus Švedijos obligacijų pelningumas sutapo su tendencijomis didžiosiose obligacijų rinkose. Teigiamas ilgalaikių Švedijos vyriausybės obligacijų ir euro zonos pajamingumo skirtumas svyravo per pastaruosius metus apie 50 pagrindinių punktų, bet sumažėjo per 2004 m.-  Švedijos biudžeto politikos struktūrą, be kita ko, sudaro siekiamas vidutiniškai 2 % BVP per ciklą valdžios sektoriaus perteklius, daugiametės nustatytos aukščiausios centrinės valdžios išlaidų nominalios ribos ir reikalavimas dėl subalansuoto savivaldybių biudžeto. Atnaujintame variante numatomas valdžios sektoriaus perteklius: 0,7 % 2004 m., 0,6 % 2005 m., 0,4 % 2006 m. ir 0,9 % paskutiniaisiais 2007 m. Ir išlaidų, ir pajamų santykių tendencija per projekcijų laikotarpį – laipsniškai mažėti. Koreguojant apskaičiuotą ciklo poveikį pagal bendrą metodiką, pagal ciklą pakoreguotas biudžeto balansas yra perteklinis per visą projekcijų laikotarpį. Palyginti su ankstesniais atnaujintais variantais, nustatyti 2005 ir 2006 m. biudžeto dydžiai buvo sumažinti, nepaisant dabar žymiai didesnių augimo prielaidų. Tai iš dalies gali būti paaiškinta numatomomis mažesnėmis mokestinėmis pajamomis, proporcingomis pastarojo meto biudžeto surinkimui. Mokesčių mažinimas, numatytas 2004 m. pavasario įstatyme ir 2005 m. biudžete, taip pat yra numatomo nežymaus susilpnėjimo 2005 ir 2006 m. priežastis. Kadangi pensijų sistemoje ir savivaldybių subsektoriuje numatomas pastovus perteklius, centrinės valdžios deficitas didėja 2005 ir 2006 m. ir todėl tais metais blogina valdžios sektoriaus padėtį. 2007 m. numatomos mažesnės valstybės išlaidos.-  Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo didele dalimi subalansuota. Viena vertus, biudžeto projekcijos atrodo patikimos, ir Švedija turi labai gerą patirtį neviršyti nustatytų aukščiausių išlaidų ribų. Be to, atrodo, kad savivaldybių finansinė padėtis. Kita vertus, mokestinės pajamos gana daug svyravo per paskutinius keletą metų. Be to, biudžeto marža centrinės valdžios aukščiausių nustatytų išlaidų ribų atžvilgiu yra labai siaura ne tik 2004 m., bet pagal 2005 m. biudžetą – ir 2005 bei 2006 m. Dar 2006 m. numatyti rinkimai gali paveikti tų metų biudžetą. Įvertinus šį pavojų, atrodo, kad programose pakanka suplanuotų biudžetinių priemonių siekiant per visą programos laikotarpį išlaikyti vidutinės trukmės biudžeto būklę, kuri būtų beveik subalansuota arba perteklinė, kaip reikalaujama Stabilumo ir augimo pakte. Jose taip pat numatomas pakankamas patikimumas, kad dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba. Tačiau pagal ciklą pakoreguota biudžeto būklė, kaip ir vidutinis perteklius, per programos laikotarpį lieka mažesni už šalyje nustatytą 2 % BVP pertekliaus dydį.-  Numatoma, kad bendrasis skolos santykis – mažiau kaip 60 % BVP nuo 2000 m. – toliau mažės ir 2007 m. pasieks 49 % BVP. Skola iš esmės susidaro dėl centrinės valdžios sektoriaus, kuriame yra biudžeto deficitas, o pensijų sistemos perteklius daugiausia investuojamas į nevalstybinį turtą, taip stabdant bendrojo skolos santykio mažėjimą. Numatoma, kad skolos, neįtraukiant finansinio turto, santykis pagerės nuo maždaug – 2 % BVP 2004 m. iki mažiau kaip – 4 % 2007 m. Šios prognozės atrodo pagrįstos.-  Programoje apžvelgiama vyriausybės platesnioji strukūrinės reformos programa, kurios tikslas – gerinti darbo rinkos veikimą, didinti užimtumą ir mažinti dėl ligos prarastų darbo dienų skaičių. Buvo įgyvendinta daug priemonių, tačiau rezultatai iki šiol labai įvairūs. Buvo imtasi tolesnių žingsnių užbaigti mokesčių reformą ir palengvinti darbo jėgos apmokestinimą pagal pakeitimo žaliaisiais mokesčiais strategiją, nors tai iš dalies kompensavo ir 2003, ir 2004 m. padidėjusios savivaldybių mokesčių normos. Užtikrinant tvirtą valstybės finansų būklę prioritetiniai ir toliau išlieka mokesčių reformos užbaigimas ir pastangos siekiant pagrindinių politikos tikslų (didinti užimtumą, mažinti socialinio draudimo išmokų gavėjų ir ligos dienų skaičių).-  Atrodo, kad Švedija yra gana palankioje padėtyje pagal ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, kurio svarbus elementas – numatomos biudžeto sąnaudos dėl senėjančios visuomenės. Jei šalis nori užtikrinti visišką tvarumą laikui bėgant, atsiranda maždaug 2 % BVP tvarumo atotrūkis. Tai pagrįsta numatomu priklausomybės nuo senėjančios visuomenės santykio didėjimu ir dabartinėmis su sveikatos priežiūra susijusių išlaidų tendencijomis, darbo jėgos aktyvumu rinkoje ir užimtumu. Siekiant ilgalaikio tvarumo esminės taps tolesnės reformos, kurios keistų šias tendencijas ir kurių tikslas – siekti 2 % BVP biudžeto pertekliaus per kitus 10 metų, laikantis vyriausybės nustatyto biudžeto dydžio.Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Realus BVP (pokytis, %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 |KOM | 3,7 | 3,1 | 2,9 | – |2003 m. lapkričio mėn. KP | 2,0 | 2,6 | 2,5 | – |SVKI infliacija (%) | 2004 m. lapkričio mėn. KP2 | 1,3 | 1,5 | – | – |KOM | 1,1 | 1,5 | 1,9 | – |2003 m. lapkričio mėn. KP2 | 1,7 | – | – | – |Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 |KOM | 0,6 | 0,6 | 0,8 | – |2003 m. lapkričio mėn. KP3 | 0,6 | 1,4 | 1,9 | – |Pirminis balansas (BVP %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP1 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 |KOM | 2,7 | 2,8 | 3,0 | – |2003 m. lapkričio mėn. KP | 0,9 | 1,7 | 2,1 | – |Pagal ciklą pakoreguotas balansas (BVP %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP4 | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 |KOM | 0,7 | 0,4 | 0,6 | – |2003 m. lapkričio mėn. KP4 | 1,3 | 1,8 | 2,0 | – |Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 |KOM | 51,6 | 50,6 | 49,7 | – |2003 m. lapkričio mėn. KP | 51,5 | 50,0 | 48,3 | – |1 Atnaujintame variante Švedijos valdžios institucijos pateikia pirminį balansą be grynųjų palūkanų, o ne standartinių bendrųjų palūkanų. Lentelėje pirminis balansas pateikiamas be bendrųjų palūkanų, naudojant atnaujinto varianto duomenis. 2 Pokytis procentais nuo gruodžio mėn. iki gruodžio mėn. 3 Palyginamumo tikslais, kalbant apie grynąjį kreditavimą, apie kurį pranešta ir kuris susijęs su 2002 ir 2003 m. atnaujintais variantais, nurodomi skaičiai, apskaičiuoti atsižvelgiant į visą mokesčių periodizavimą (šis apskaitos pakeitimas oficialiai nebuvo įrašytas iki 2004 m.). 4 Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikiama informacija. Šaltiniai: atnaujinta 2003 m. laprkičio mėn. ir 2004 m. lapkričio mėn. Švedijos konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją Tarybos nuomonei dėl atnaujintos Švedijos konvergencijos programos, kurią pateikia Tarybai.RekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Švedijos konvergencijos programosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:1.  2005 m. [sausio 18 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Švedijos konvergencijos prog ramą, kuri apima 2005–2007 m. laikotarpį. Programa iš dalies atitinka pataisyto Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso reikalavimus duomenų pateikimui. Visų pirma kai kurie duomenys ne visai atitinka ESS95 standartus. Taigi Švedija raginama iki galo patenkinti reikalavimus duomenų pateikimui.2.  Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realaus BVP augimas mažės nuo tvirto 3,5 % 2004 m. iki 3,0 % 2005 m., vidutiniškai 2,4 % 2006–2007 m. Remiantis šiuo metu turima informacija, atrodo, kad šiame scenarijuje išreiškiamos patikimos augimo prielaidos. Infliacijos projekcijos programoje atrodo realistiškos.3.  Biudžeto politikos struktūrą, be kita ko, sudaro siekiamas vidutiniškai 2 % BVP per ciklą valdžios sektoriaus perteklius, daugiametės nustatytos aukščiausios centrinės valdžios išlaidų nominalios ribos ir reikalavimas dėl subalansuoto savivaldybių biudžeto. Atnaujintame variante numatomas valdžios sektoriaus perteklius: 0,7 % 2004 m., 0,6 % 2005 m., 0,4 % 2006 m. ir 0,9 % paskutiniaisiais 2007 m. Ir išlaidų, ir pajamų santykių tendencija per projekcijų laikotarpį – laipsniškai mažėti. Koreguojant apskaičiuotą ciklo poveikį pagal bendrą metodiką, pagal ciklą pakoreguotas biudžeto balansas yra perteklinis per visą projekcijų laikotarpį. Tačiau pagal ciklą pakoreguoto biudžeto būklė, kaip ir vidutinis perteklius, per programos laikotarpį lieka mažesni už šalyje nustatytą 2 % BVP perteklių. Kadangi pensijų sistemoje ir savivaldybių subsektoriuje numatomas perteklius, centrinės valdžios deficitas didėja 2005 ir 2006 m. ir todėl tais metais blogina valdžios sektoriaus padėtį. 2007 m. numatomos mažesnės valstybės išlaidos.4.  Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo didele dalimi subalansuota. Viena vertus, biudžeto projekcijos atrodo patikimos, ir Švedija turi labai gerą patirtį neviršyti nustatytų aukščiausių išlaidų ribų. Be to, atrodo, kad savivaldybių finansinė padėtis gerėja. Kita vertus, mokesčiai gana daug svyravo per paskutinius keletą metų. Be to, biudžeto marža centrinės valdžios aukščiausių nustatytų išlaidų ribų atžvilgiu yra labai siaura ne tik 2004 m., bet pagal 2005 m. biudžetą numatoma tokia pati ir 2005 bei 2006 m. Dar 2006 m. numatyti rinkimai gali paveikti tų metų biudžetą.5.  Įvertinus šį pavojų, atrodo, kad programoje pakanka suplanuotų biudžetinių priemonių siekiant per 2004–2007 m. laikotarpį išlaikyti perteklių, laikantis Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslo – beveik subalansuotos arba perteklinės būklės. Jose taip pat numatomas pakankamas patikimumas, kad dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba per visą programos laikotarpį.6.  Apskaičiuota, kad skolos santykis 2004 m. pasieks 51,7 % BVP, žymiai mažiau už Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje numatoma, kad iki 2007 m. skolos santykis sumažės iki 49,0 % BVP.7.  Atrodo, kad Švedija yra gana palankioje padėtyje pagal ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, nepaisant svarbių numatomų biudžeto sąnaudų dėl senėjančios visuomenės. Jei šalis nori užtikrinti visišką tvarumą laikui bėgant, atsiranda maždaug 2 % BVP tvarumo atotrūkis. Tai pagrįsta numatomu priklausomybės nuo senėjančios visuomenės santykio didėjimu ir dabartinėmis su sveikatos priežiūra susijusių išlaidų tendencijomis, darbo jėgos aktyvumu rinkoje ir užimtumu. Siekiant ilgalaikio tvarumo esminės tampa tolesnės reformos, kurios keistų šias tendencijas kurių tikslas – siekti 2 % BVP biudžeto pertekliaus per kitus 10 metų, laikantis vyriausybės nustatyto biudžeto dydžio.Pagrindinės prognozės iš atnaujintos Švedijos konvergencijos programos2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Realaus BVP augimas (%) SVKI infliacija (%) Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) Pirminis balansas (BVP %) Pagal ciklą pakoreguotas balansas (BVP %)1 Bendroji valstybės skola (BVP %) | 1,6 1,8 0,5 2,7 1,4 52,0 | 3,5 1,3 0,7 2,8 0,8 51,7 | 3,0 1,5 0,6 2,8 0,5 50,5 | 2,5 – 0,4 2,7 0,5 50,0 | 2,3 – 0,9 3,3 1,2 49,0 |1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai atlikti programoje pateiktai informacijai taikant bendrai sutartą metodiką.[1] OL L 209, 1997 8 2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šiame tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, kurią ECOFIN taryba patvirtino 2001 7 10.[3] KOM(2002) 668, 2002 11 27.[4] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, 2001 m. birželio 27 d. dokumentas EFC/ECFIN/404/01-REV 1, kurį ECOFIN taryba patvirtino 2001 7 10.[5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005SC0017

Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Čekijos Respublikos konvergencijos programos  /* SEK/2005/0017 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 11.1.2005SEK(2005) 17 galutinisRekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Čekijos Respublikos konvergencijos programos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASTarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad nedalyvaujančios valstybės narės, t. y. tos, kurios neįvedusios bendros valiutos, pateikia Tarybai ir Komisijai konvergencijos programas. Pagal šio reglamento 9 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komitetas) įvertinimais, patikrina kiekvieną konvergencijos programą. Patikrinusi programą bei atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba pateikia nuomonę. Pagal reglamentą valstybės narės kasmet pateikia konvergencijos programų atnaujintus variantus, kuriuos taip pat patikrina Taryba, laikydamasi tos pačios tvarkos.Dešimt šalių, į ES įstojusių 2004 m. gegužės 1 d., nėra įsivedusios bendros valiutos, bet privalo atitinkamu laiku įvykdyti konvergencijos kriterijus, taip pat dėl pastovios šalies finansinės būklės, kad atitiktų reikalavimus dėl euro įvedimo. Atsižvelgdama į 12,6 % BVP valdžios sektoriaus deficitą (įskaitant 7 % BVP didelę vienkartinę operaciją), užregistruotą 2003 m., 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Čekijos Respublikoje yra perviršinis deficitas, ir rekomendavo jį ištaisyti ne vėliau kaip iki 2008 m., laikantis 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programos. Visų pirma Čekijos Respublikos buvo prašoma imtis efektyvių veiksmų, kurie padėtų pasiekti 2005 m. nustatytą deficito dydį. Taip pat rekomenduota aktyviai įgyvendinti 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje numatytas priemones, pirmiausia sumažinti centrinės valdžios išlaidas darbo užmokesčiui ir atskirų ministerijų išlaidas. Be to, Čekijos Respublika buvo raginama deficito mažinimui skirti daugiau lėšų, negu numatyta biudžete, įvesti fiskalinius planinius rodiklius, atsižvelgiant į vidutinės trukmės laikotarpio išlaidų viršutines ribas, ir parengti veiksmingas taisykles, kaip regionuose ir savivaldybėse sumažinti įsiskolinimo didėjimo pavojų, pradėti vykdyti pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų reformą, kad pagerėtų ilgalaikis valstybės finansų būklės tvarumas, ir kuo labiau sumažinti neigiamą Čekijos konsolidavimo agentūros operacijų poveikį biudžetui. 2004 m. gruodžio 22 d. komunikate Komisija priėjo prie išvados, kad Čekijos Respublikos Vyriausybė ėmėsi efektyvių veiksmų, kurie padėtų pasiekti 2005 m. nustatytą deficito dydį[2].Valstybės narės, kurios įstojo į ES 2004 m. gegužės 1 d., įsipareigojo pateikti savo konvergencijos programas iki 2004 m. gegužės 15 d., o pirmus atnaujintus jų variantus – 2004 m. pabaigoje. Pirmoji 2004–2007 m. Čekijos Respublikos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės 13 d. ir Tarybos įvertinta 2004 m. liepos 5 d. 2004 m. gruodžio 1 d. Čekijos Respublika pateikė savo atnaujintą konvergencijos programą. Komisijos tarnybos atliko techninį šio varianto įvertinimą, atsižvelgdamos į Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonominių prognozių rezultatus, Elgesio kodeksą[3], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties apskaičiavimo metodiką, 2003–2005 m. laikotarpio bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir principus, nustatytus 2002 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biudžeto politikos koordinavimo stiprinimo[4]. Remiantis šiuo vertinimu teikiamas toks įvertinimas.-  Pirmoji atnaujinta 2004–2007 m. Čekijos Respublikos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gruodžio 1 d. Programa iš dalies atitinka Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso reikalavimus duomenų pateikimui. Visų pirma, nepaisant duomenų, pateiktų gavus atnaujintą variantą, išlaidų ir pajamų santykiai nėra visai konsoliduoti pagal ESS95 statistikos standartus. Taigi Čekijos Respublika raginama patenkinti reikalavimus duomenų pateikimui. Be to, programa atitinka tik bendrą Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso 2 priedo pavyzdinę struktūrą.-  Pagal pagrindinį makroekonominį scenarijų, pateikiamą programoje, 2004 m. numatomas 3,8 % realus BVP augimas. 2005 m. prognozuojama, kad realus BVP pasieks 3,6 % ir vėliau augimas turėtų truputį spartėti, 2007 m. pasiekdamas 3,8 %. Jis yra mažesnis už 2004–2006 m. laikotarpiui Komisijos tarnybų 2004 m. rudens prognozėse numatomą vidutinį augimą – 3,8 % 2004 m. ir 4 % 2006 m. 2007 m. potencialus gamybos apimties augimas pagal programos apskaičiavimus yra šiek tiek didesnis negu rudens prognozėje. Taigi, remiantis šiuo metu turima informacija, programos pagrindinis scenarijus gali būti laikomas patikimu ir todėl juo turi būti vadovaujamasi vertinant biudžeto projekcijas. Programoje taip pat pateikti du alternatyvūs scenarijai, kuriuose išdėstytos skirtingos trijų pagrindinių išorinių kintamųjų raidos versijos: užsienio paklausa, valiutų keitimo kursas ir naftos kainos.-  Kadangi didžiąją 2003 m. dalį buvo defliacija, kainų pasikeitimas vėl tapo teigiamas ir 2004 m. infliacija nepažeidė centrinio banko tikslinių ribų. Atnaujintoje programoje numatoma, kad infliacija pagal suderintą vartotojų kainų indeksą (SVKI) 2004 m. vidutiniškai sieks 2,7 %. Nuo 2002 m. liepos mėn. iki 2004 m. kovo mėn. Čekijos krona euro atžvilgiu nuvertėjo apie 11 %, iš dalies kompensuodama didelį pakilimą per ankstesnį laikotarpį. Kronos kursas kilo nuo 2004 m. balandžio mėn. ir, nepaisant laikino stabilizavimosi vasaros mėnesiais, per 2004 m. pirmuosius vienuolika mėnesių euro atžvilgiu ji pabrango apie 4,5%. 2003 m. pirmąjį pusmetį vyriausybės obligacijų pelningumas buvo mažesnis už euro zonos lygį, bet 2003 m. spalio mėn. kainų skirtumas pradėjo lėtai didėti, 2004 m. rugsėjo mėn. pasiekė viršūnę – 100 punktų ir per ketvirtąjį metų ketvirtį vėl sumažėjo. Čekijos Respublika ketina prisijungti prie euro zonos apie 2009–2010 m. ir iki tol laikytis infliacijos tikslinių rodiklių. Nuo 2006 m. sausio 1 d. bus siekiama stabilios 3 % infliacijos su leistinu nukrypimu per ( 1 procentinį punktą. Valdžios institucijos planuoja apriboti dalyvavimo VKM II laiką iki dvejų metų.-  Programos tikslas yra sumažinti deficitą nuo 5,2 % BVP 2004 m. (įskaitant maždaug 1,2 % BVP vienkartines išlaidas) iki 3 % BVP pamatinės vertės 2008 m., laikantis Tarybos rekomendacijos pagal 104 straipsnio 7 dalį. Programoje numatoma 2004–2007 m. valdžios sektoriaus deficitą sumažinti 1,9 procentiniu punkto, ir pirminį deficitą – 2,3 procentinio punkto per tą patį laikotarpį. Vis dėlto, be dviejų vienkartinių operacijų 2004 m. poveikio, nominalus deficitas sumažėjo apie 0,7 procentinio punkto. Numatoma, kad koreguojama bus laipsniškai – apie 0,5 % BVP per metus, išskyrus 2006 m., kai planuojamas sumažinimas beveik 1 % BVP. Numatoma, kad per programos laikotarpį sumažės ir pajamos, ir išlaidos (BVP procentais), o valstybės investicijos būtų vienintelės išlaidos, didėjančios nuo 4,2 % BVP 2003 m. iki 4,6 % BVP 2007 m., kur kas daugiau už ES vidurkį (2,4 % BVP 2004 m.). Deficito mažinimo būdas konvergencijos programoje iš esmės atitinka numatytąjį 2003 m. rugsėjo mėn. pasirengimo narystei ekonominėje programoje. Palyginti su 2004 m. gegužės mėn. programa, 2005–2007 m. deficito tikslai, išreiškus BVP procentais, nepasikeitė, nors BVP augimas buvo pakeistas jį žymiai padidinant, ir 2004 m. galutinis deficitas (neskaitant vienkartinių priemonių) nustatytas geresnis, nei tikėtasi.-  Rizika biudžeto prognozėms programoje atrodo didele dalimi subalansuota. Viena vertus, pagal palyginti atsargų makroekonominį scenarijų įplaukos galėtų būti didesnės, nei tikimasi, o išlaidos galėtų būti mažesnės, nei numatyta biudžete. Be to, kitos rizikos biudžeto tikslams, susijusiems su valstybės garantijomis ir skolos nustatymu, atrodo nedaug. Kita vertus, dar turi būti imtasi svarbaus išlaidų sumažinimo, ypač valdžios sektoriaus vartojimo išlaidų, siekiant atitikti teisiškai saistančias 2006 ir 2007 m. nustatytas aukščiausias išlaidų ribas. Pavojų, kad nebus laikomasi aukščiausių išlaidų ribų, kelia būsimi parlamento rinkimai, numatyti 2006 m. birželio mėn. Įvertinus šį pavojų, atrodo, kad programoje pakanka suplanuotų biudžetinių priemonių siekiant iki 2008 m. sumažinti deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP, kaip numatyta programoje.-  Programoje numatoma, kad skolos santykis padidės nuo 37,8 % BVP 2003 m. iki 40 % BVP 2007 m., žymiai mažiau už 60 % BVP pamatinę vertę. Tikimasi, kad 2003–2006 m. skolos santykis padidės 1,4 procentinio punkto, t. y. mažiau negu Komisijos tarnybų prognozėse, kuriose numatomas didesnis pirminis deficitas 2006 m. bei mažesnis atsargų ir srautų koregavimo poveikis. Visų pirma į Komisijos tarnybų prognozes neįtrauktos 2005 m. pajamos iš privatizacijos, dėl kurių laikinai šiek tiek sumažėjo 2005 m. skolos santykis. Numatoma, kad skolos santykis dar didės 2006–2007 m., tačiau daug lėčiau, nes planuojama užbaigti institucijų pertvarkymo darbus. Skolos santykis ir toliau didės daugiausia dėl pirminio deficito, bet jo poveikis mažėja vykdant fiskalinį konsolidavimą.-  Valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį turi būti sumažintas mažinant išlaidų santykį (maždaug 3,7 % BVP) – taip žymiai kompensuojamas planuojamas pajamų santykio sumažėjimas (1,8 % BVP). Be to, mažėjant valdžios sektoriaus svarbai ekonomikoje, fiskalinės konsolidacijos strategijoje planuojama pakeisti ir pajamų, ir išlaidų struktūrą. Kalbant apie išlaidas, planuojama, kad pervedimų ir subsidijų sumažinimas daugiausia padės sumažinti išlaidas, ypač centrinės valdžios. Kalbant apie įplaukas, pagrindinis struktūrinis pokytis yra mokesčių naštos perkėlimas iš tiesioginio apmokestinimo į netiesioginį. Programoje taip pat numatoma pabaigti institucijų pertvarkymą, visų pirma Nacionalinio turto fondo (2005 m. pabaigoje) ir Čekijos konsolidavimo agentūros (2007 m. pabaigoje).-  Atrodo, kad Čekijos Respublikoje yra rimtas pavojus ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui, nes numatomos labai didelės biudžeto sąnaudos senėjančiai visuomenei. Visų pirma į programoje numatytą fiskalinio konsolidavimo strategiją reikia įtraukti papildomų reformų, siekiant sumažinti šią riziką, susijusią su numatomu išlaidų pensijoms ir sveikatos priežiūrai didėjimu.-  Apskritai ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintame variante, iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Viena vertus, programa suderinta su Tarybos rekomendacija dėl valdžios sektoriaus deficito sumažinimo, o sumažinimas grindžiamas teisiškai saistančiomis vidutinės trukmės išlaidų aukščiausiomis nustatytomis ribomis. Kita vertus, sunku įgyvendinti rekomenduojamą centrinės valdžios išlaidų darbo užmokesčiui sumažinimą, numatytą gegužės mėn. konvergencijos programoje, ir programa nenumato pakankamai priemonių deficitui bei regioninės valdžios ir savivaldybių skolai kontroliuoti. Be to, programoje nepateikiama konkrečių veiksmų, kaip išlaikyti stabilius valstybės finansus, ypač vykdant pensijų ir sveikatos priežiūros reformas.-  Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą įvertinimą ir rekomendacijas, kurias pagal 104 straipsnio 7 dalį pateikė Taryba, Čekijos Respublikai rekomenduojama skirti daugiau biudžeto pajamų deficitui sumažinti ir griežtai laikytis centrinės valdžios vidutinės trukmės išlaidų aukščiausios nustatytos ribos, kuri nuo 2006 m. taps teisiškai saistanti. Be to, Čekijos Respublika raginama pradėti vykdyti pensijų ir sveikatos priežiūros sistemos reformas, kad pagerėtų ilgalaikis valstybės finansų būklės tvarumas.Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Realus BVP (pokytis, % ) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 |KOM | 3,8 | 3,8 | 4,0 | – |2004 m. gegužės mėn. KP | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 |SVKI infliacija (%) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 |KOM | 2,8 | 3,1 | 2,9 | – |2004 m. gegužės mėn. KP | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,2 |Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 5,2 | – 4,7 | – 3,8 | – 3,3 |KOM | – 4,81 | – 4,7 | – 4,3 | – |2004 m. gegužės mėn. KP | – 5,3 | – 4,7 | – 3,8 | – 3,3 |Pirminis balansas (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | – 4,0 | – 3,3 | – 2,3 | – 1,7 |KOM | – 3,61 | – 3,3 | – 2,9 | – |2004 m. gegužės mėn. KP | – 4,1 | – 3,4 | – 2,4 | – 1,7 |Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 |KOM | 37,81 | 39,4 | 40,6 | – |2004 m. gegužės mėn. KP | 38,4 | 39,7 | 41,0 | 41,7 |1 Į Komisijos tarnybų 2004 m. prognozes neįtraukta 0,8 % BVP nustatyta valstybės garantija. Šaltiniai: konvergencijos programa (KP); 2004 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM). |Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją Tarybos nuomonei dėl atnaujintos Čekijos Respublikos konvergencijos programos, kurią pateikia Tarybai.RekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Čekijos Respublikos konvergencijos programosEUROPOS SAJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:1.  2005 m. [sausio 18 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Čekijos Respublikos konvergencijos programą, kuri apima 2004–2007 metus. Programa iš dalies atitinka pataisyto Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso reikalavimus duomenų pateikimui. Visų pirma, nepaisant duomenų, pateiktų gavus atnaujintą variantą, išlaidų ir pajamų santykiai nėra visai konsoliduoti pagal ESS95 statistikos standartus. Taigi Čekijos Respublika raginama patenkinti reikalavimus dėl duomenų.2.  Programą sudaro skirtingi makroekonominių ir biudžeto prognozių scenarijai: pagrindinis, optimistinis ir pesimistinis. Pagrindinis scenarijus laikomas scenarijumi, kuriuo turi būti vadovaujamasi vertinant biudžeto projekcijas, nes, remiantis šiuo metu turima informacija, jame atsižvelgta į patikimas augimo prielaidas. Pagal šį scenarijų 2004 m. numatomas 3,8 % realaus BVP augimas. 2005 m. prognozuojama, kad realus BVP pasieks 3,6 % ir vėliau augimas turėtų truputį spartėti, 2007 m. pasiekdamas 3,8 %. Infliacijos prognozės programoje atrodo realistiškos.3.  2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Čekijos Respublikoje yra perviršinis deficitas, ir rekomendavo jį ištaisyti iki 2008 m.4.  Programos tikslas yra sumažinti deficitą nuo 5,2 % BVP 2004 m. (įskaitant maždaug 1,2 % BVP vienkartines išlaidas) iki mažiau kaip 3 % BVP pamatinės vertės 2008 m., laikantis Tarybos rekomendacijos pagal 104 straipsnio 7 dalį. Programoje numatoma 2004–2007 m. valdžios sektoriaus deficitą sumažinti 1,8 procentinio punkto, ir pirminį deficitą – 2,3 procentinio punkto per tą patį laikotarpį. Numatoma, kad koreguojama bus laipsniškai – 0,5 % BVP per metus, išskyrus 2006 m., kai planuojamas deficito sumažinimas beveik 1 % BVP. Numatoma, kad per programos laikotarpį sumažės ir pajamos, ir išlaidos (BVP procentas), o valstybės investicijos būtų vienintelės išlaidos, didėjančios nuo 4,2 % BVP 2003 m. iki 4,6 % BVP 2007 m., kur kas daugiau už ES vidurkį (2,4 % BVP 2004 m.). Palyginti su 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programa, 2005–2007 m. deficito tikslai nesikeis, nors BVP augimas buvo padidintas, ir 2004 m. galutinis biudžetas (neskaitant vienkartinių priemonių) nustatytas geresnis, nei tikėtasi.5.  Rizika biudžeto projekcijoms programoje atrodo didele dalimi subalansuota. Viena vertus, pagal palyginti atsargų makroekonominį scenarijų įplaukos galėtų būti didesnės, nei tikimasi, o išlaidos galėtų būti mažesnės, nei numatyta biudžete. Be to, kitos rizikos biudžeto tikslams, susijusiems su valstybės garantijų suteikimu ir skolos nustatymu, atrodo nedaug. Kita vertus, dar turi būti imtasi svarbaus išlaidų sumažinimo, ypač valdžios sektoriaus vartojimo išlaidų, siekiant atitikti 2006 ir 2007 m. aukščiausias nustatytas išlaidų ribas. Taip pat pavojų, kad nebus laikomasi aukščiausių nustatytų išlaidų ribų, kelia būsimi reguliarūs parlamento rinkimai, numatyti 2006 m. birželio mėn. Įvertinus šį pavojų, atrodo, kad programoje pakanka suplanuotų biudžetinių priemonių siekiant iki 2008 m. sumažinti deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP, kaip numatyta programoje.6.  Apskaičiuota, kad skolos santykis 2004 m. pasieks 38,6 % – žymiai mažiau už Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį padidės 1,4 procentinio punkto.7.  Atrodo, kad Čekijos Respublikoje yra rimtas pavojus ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui, nes numatomos labai didelės biudžeto sąnaudos senėjančiai visuomenei. Visų pirma į programoje numatytą fiskalinio konsolidavimo strategiją reikia įtraukti papildomų reformų, siekiant sumažinti šią riziką, susijusią su numatomu išlaidų pensijoms ir sveikatos priežiūrai didėjimu.8.  Ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintame programos variante, iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Viena vertus, programa suderinta su Tarybos rekomendacija dėl valdžios sektoriaus deficito sumažinimo, o sumažinimas grindžiamas teisiškai saistančiomis vidutinės trukmės išlaidų aukščiausiomis nustatytomis ribomis. Kita vertus, sunku įgyvendinti rekomenduojamą centrinės valdžios išlaidų darbo užmokesčiui sumažinimą, numatytą gegužės mėn. konvergencijos programoje, ir programa nenumato pakankamų priemonių deficitui bei regioninės valdžios ir savivaldybių skolai kontroliuoti. Be to, programa nepateikia konkrečių veiksmų, kaip išlaikyti stabilius valstybės finansus, ypač vykdant pensijų ir sveikatos priežiūros reformas.* * *Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą įvertinimą ir rekomendacijas, kurias pagal 104 straipsnio 7 dalį pateikė Taryba, Čekijos Respublikai rekomenduojama skirti daugiau biudžeto pajamų deficitui sumažinti ir griežtai laikytis centrinės valdžios vidutinės trukmės išlaidų aukščiausios nustatytos ribos, kuri nuo 2006 m. taps teisiškai saistanti. Be to, Čekijos Respublika raginama pradėti vykdyti pensijų ir sveikatos priežiūros sistemos reformas, kad pagerėtų ilgalaikis valstybės finansų būklės tvarumas.Pagrindinės prognozės iš atnaujintos Čekijos Respublikos konvergencijos programos2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Realaus BVP augimas (%) SVKI infliacija (%) Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) Pirminis balansas (BVP %) Bendroji valstybės skola (BVP %) | 3,1 – 0,1 – 12,6 – 11,3 37,8 | 3,8 2,7 – 5,2 – 4,0 38,6 | 3,6 3,2 – 4,7 – 3,3 38,3 | 3,7 2,6 – 3,8 – 2,3 39,2 | 3,8 2,2 – 3,3 – 1,7 40,0 |[1] OL L 209, 1997 8 2. Visus šiame dokumente nurodytus tekstus galima rasti šiame tinklalapyje:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] SEK(2004) 1630, 2004 12 22.[3] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, kurią ECOFIN taryba patvirtino 2001 7 10.[4] KOM(2002) 668, 2002 11 27.[5] OL L 209, 1999 1 27, p. 1. Šiame tekste minimus dokumentus galima rasti tinklalapyje:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: 2005 m. kovo 8 d. Tarybos rekomendacija, dėl patvirtinimo, kad Komisija Europos plėtros fondo (septintojo EPF) 2003 finansinių metų operacijas įvykdė

text:
               23.3.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 77/13

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2005 m. kovo 8 d.
   dėl patvirtinimo, kad Komisija Europos plėtros fondo (septintojo EPF) 2003 finansinių metų operacijas įvykdė
   (2005/255/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į Ketvirtąją AKR-EB konvenciją, pasirašytą 1989 m. gruodžio 15 d. Lomėje, su pakeitimais, padarytais 1995 m. lapkričio 4 d. Mauricijuje pasirašytu susitarimu,
   atsižvelgdama į Vidaus susitarimą 91/401/EEB dėl Bendrijos pagalbos, teikiamos pagal Ketvirtąją AKR-EEB konvenciją, finansavimo ir administravimo (1), be kita ko įsteigiantį septintąjį Europos plėtros fondą (septintasis EPF), ypač į jo 33 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į 1991 m. liepos 29 d. Finansinį reglamentą, taikomą plėtros finansavimui skirtam bendradarbiavimui pagal Ketvirtąją AKR-EEB konvenciją (2), ypač į jo 69–77 straipsnius,
   išnagrinėjusi su septintojo EPF operacijomis susijusius 2003 m. gruodžio 31 d. pajamų ir išlaidų ataskaitą bei balansą, taip pat Audito Rūmų ataskaitą dėl 2003 finansinių metų kartu su Komisijos atsakymais (3),
   kadangi:

               (1)

               Pagal Vidaus susitarimo 33 straipsnio 3 dalį patvirtinimą, kad Komisija septintojo EPF finansinio valdymo užduotis įvykdė, teikia Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija.

               (2)

               Komisija septintojo EPF 2003 finansinių metų operacijas įvykdė tinkamai,

         REKOMENDUOJA
   Europos Parlamentui patvirtinti, kad Komisija septintojo EPF 2003 finansinių metų operacijas įvykdė.

      Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 8 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J.-C. JUNCKER

      (1)  OL L 229, 1991 8 17, p. 288.

      (2)  OL L 266, 1991 9 21, p. 1.

      (3)  OL C 293, 2004 11 30, p. 315.


title: 2005 m. balandžio 7 d. Europos centrinio banko rekomendacija, skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique išorės auditoriaus (ECB/2005/8)

text:
               15.4.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 91/5

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA

   2005 m. balandžio 7 d.
   skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique išorės auditoriaus
   (ECB/2005/8)
   (2005/C 91/05)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 27.1 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Europos centrinio banko (ECB) ir Eurosistemos nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomas išorės auditorius, kurį rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba.

               (2)

               Dabartinio Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (toliau – NBB/BNB) išorės auditoriaus įgaliojimai baigėsi ir nebus atnaujinami. Todėl nuo 2005 finansinių metų turi būti paskirtas išorės auditorius.

               (3)

               NBB/BNB, vadovaudamasis savo viešųjų pirkimų teisės normomis, išrinko Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises savo nauju išorės auditoriumi, ir ECB mano, jog išrinktas auditorius atitinka būtinus reikalavimus.

               (4)

               Išorės auditoriaus įgaliojimai suteikiami trijų metų laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas vieną kartą,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   Rekomenduojama skirti Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises BNB/NBB išorės auditoriumi nuo 2005 finansinių metų trijų metų laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas vieną kartą.

      Pasirašyta Frankfurte prie Maino, 2005 m. balandžio 7 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET


title: 2008 m. gruodžio 22 d. Komisijos rekomendacija dėl metalinio gyvsidabrio, nebenaudojamo chloro ir šarmų pramonėje, saugaus saugojimo (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 8422)

text:
               20.1.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 14/10

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA

   2008 m. gruodžio 22 d.
   dėl metalinio gyvsidabrio, nebenaudojamo chloro ir šarmų pramonėje, saugaus saugojimo
   (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 8422)
   (Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
   (2009/39/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 211 straipsnio antrą įtrauką,
   kadangi:

               (1)

               Komisija yra priėmusi Bendrijos strategiją dėl gyvsidabrio (1).

               (2)

               Strategijos 9 veiksmu numatytas chloro ir šarmų pramonės nebenaudojamo gyvsidabrio saugojimas ir Komisija įpareigojama ištirti susitarimo su pramonės sektoriumi galimybes.

               (3)

               2005 m. birželio 24 d. Taryba priėmė teigiamas išvadas strategijos atžvilgiu ir paragino Komisiją ieškoti galimybių saugiai saugoti arba pašalinti gyvsidabrį, inter alia, iš chloro ir šarmų pramonės, laikantis numatyto laipsniško gyvsidabrio eksporto nutraukimo grafiko.

               (4)

               2006 m. kovo 14 d. Europos Parlamentas priėmė strategijos atžvilgiu palankią rezoliuciją ir paprašė Komisijos imtis priemonių, užtikrinančių, kad visas gyvsidabris iš chloro ir šarmų pramonės būtų saugiai saugomas.

               (5)

               2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė reglamentą (EB) Nr. 1102/2008 dėl metalinio gyvsidabrio ir tam tikrų gyvsidabrio junginių ir mišinių eksporto uždraudimo bei metalinio gyvsidabrio saugaus saugojimo (2).

               (6)

               ES chloro ir šarmų pramonės federacija („euro Chlor“), savo narių bendrovių padedama, priėmė savanorišką susitarimą dėl chloro ir šarmų pramonės gamybos procesams nebereikalingo gyvsidabrio (nebenaudojamo gyvsidabrio) saugaus saugojimo. Visos Bendrijoje veikiančios chloro ir šarmų pramonės bendrovės gali objektyviai ir nediskriminuojamos pasirašyti šį savanorišką susitarimą.

               (7)

               Komisija palankiai vertina „euro Chlor“ organizacijos šiame susitarime prisiimtus įsipareigojimus, kurie papildo reglamento nuostatas.

               (8)

               Savanoriškas susitarimas atitinka Komisijos komunikate dėl aplinkos apsaugos susitarimų Bendrijos lygmeniu pagal reguliavimo aplinkos supaprastinimo ir tobulinimo veiksmų planą (3) nustatytus kriterijus,

         REKOMENDUOJA:
   1.   „euro Chlor“ narės ir kitos Bendrijoje veikiančios chloro ir šarmų pramonės bendrovės, pasirašiusios „euro Chlor“ savanorišką susitarimą dėl nebenaudojamo metalinio gyvsidabrio saugaus saugojimo, turėtų itin atidžiai pasirinkti nebenaudojamo gyvsidabrio (t. y. metalinio gyvsidabrio, kurio nereikia gamykloms, veikiančioms gyvsidabrio elementų procesų pagrindu, toliau veikti) saugyklas ir įsipareigoti sudaryti sutartis su tokių saugyklų, kurios yra priskirtos pavojingų atliekų šalinimo saugykloms ir turi tokios veiklos leidimą, veiklos vykdytojais. Minėtos sutartys turėtų būti sudaromos remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais reikalavimais.
   2.   „euro Chlor“ narės turėtų įsipareigoti laikytis griežtų techninių reikalavimų, keliamų gyvsidabrio sulaikymo, paruošimo ir užpildymo operacijoms bei talpų pakrovimui ir iškrovimui.
   3.   „euro Chlor“ kasmet turėtų teikti atitinkamus duomenis apie nebenaudojamą gyvsidabrį.
   Ši rekomendacija skirta „euro Chlor“ organizacijai.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. gruodžio 22 d.

            Komisijos vardu

         Stavros DIMAS

            Komisijos narys

      (1)  COM(2005) 20 galutinis, 2005 1 28.

      (2)  OL L 304, 2008 11 14, p. 75.

      (3)  COM(2002) 412 galutinis, 2002 7 17.


				|

		52014PC0100

			Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą /* COM/2014/0100 final - 2014/ () */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
Pridedamas pasiūlymas yra teisinis
dokumentas, kuriuo remiantis galima pateikti rekomendaciją dėl
Tarybos sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija Europos
atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Bendrijų bei
jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystės ir
bendradarbiavimo susitarimo protokolą, kuriuo atsižvelgiama į
Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą:
i)       Rekomendacija dėl Tarybos
sprendimo, kuriuo pritariama, kad Europos Komisija sudarytų protokolą
Europos atominės energijos bendrijos vardu.
Šis pasiūlymas pateikiamas kartu su:
ii)      siūlomu Tarybos sprendimu dėl
protokolo pasirašymo ir laikino taikymo Europos Sąjungos ir jos
valstybių narių vardu;
iii)     siūlomu Tarybos sprendimu dėl
protokolo sudarymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu.
Pagal Aktą dėl
Kroatijos Respublikos stojimo Kroatijos Respublika prie Europos Sąjungos
ir jos valstybių narių pasirašytų ar sudarytų
susitarimų prisijungia prie jų pridedamais protokolais.
Europos Bendrijų bei jų
valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystės ir
bendradarbiavimo susitarimas buvo pasirašytas 1994 m. birželio 24 d. Jis
įsigaliojo 1997 m. gruodžio 1 d.
2012 m. rugsėjo 14 d.
Tarybos sprendimu[1]
Komisijai suteikti įgaliojimai pradėti derybas su atitinkamomis
trečiosiomis šalimis, kad būtų sudaryti atitinkami protokolai.
Derybos su Rusijos Federacija buvo sėkmingai užbaigtos. Rusijos Federacija
pritarė protokolo tekstui rugsėjo 4 d. verbalinėje notoje, EIVT
– rugsėjo 24 d. verbalinėje notoje. Šiuo pasikeitimu
verbalinėmis notomis, kurio reikalavo Rusijos Federacija, pakeistas
protokolo parafavimas.
Pagal
siūlomą protokolą Kroatijos Respublika tampa Susitarimo
Susitariančiąja Šalimi, o ES įpareigojama pateikti
autentišką Susitarimo versiją nauja oficialia ES kalba.
Į
protokolą įtraukta išlyga, kad Susitarimas bus iš dalies pakeistas 2013 m.
liepos 1 d. įsigaliojus Sutarčiai dėl Kroatijos Respublikos
stojimo į Europos Sąjungą.
Su Rusijos
Federacija pasirašytu partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu
visų pirma siekiama skatinti prekybą ir investicijas, įskaitant
prekybą transporto paslaugomis, ir nustatoma bendradarbiavimo
įvairiuose sektoriuose, kuris apsiriboja bendro pobūdžio
bendradarbiavimu ekonominiais, finansiniais ir techniniais klausimais, sistema.
Todėl pagal taikytinus procedūrinius teisinius pagrindus Europos
Sąjunga, remdamasi Kroatijos Respublikos stojimo akto 6 straipsnio 2
dalimi, taip pat SESV 91 straipsniu, 100 straipsnio 2 dalimi ir 207 bei 212
straipsniais, turėtų pasirašyti ir sudaryti protokolą.
Komisija mano, kad
derybų rezultatai yra patenkinami, ir prašo Tarybos:
–
pateikti rekomendaciją dėl Tarybos
sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija  Europos atominės
energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Bendrijų bei jų
valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystės ir
bendradarbiavimo susitarimo protokolą, kuriuo atsižvelgiama į
Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą.
Dėl pritarimo
šiam protokolui bus kreipiamasi į Europos Parlamentą.
Rekomendacija
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo pritariama tam, kad Europos Komisija
Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos
Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos
partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolą, kuriuo
atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos
Sąjungą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos atominės
energijos bendrijos steigimo sutartį ir ypač jos 101 straipsnio
antrą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją,
kadangi:
(1)       pagal Kroatijos Respublikos
stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį dėl Kroatijos Respublikos
prisijungimo prie Europos Bendrijų bei jų valstybių narių
ir Rusijos Federacijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo[2] (toliau – Susitarimas)
turi būti susitarta sudarant Susitarimo protokolą (toliau –
Protokolas);
(2)       2012 m. rugsėjo 14 d.
Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su atitinkamomis
trečiosiomis šalimis[3].
Derybos su Rusijos Federacija buvo sėkmingai užbaigtos. Tai patvirtinta 2013
m. rugsėjo 24 d. pasikeitus notomis;
(3)       dėl tų
klausimų, kurie priklauso Europos atominės energijos bendrijos
kompetencijai, turėtų būti pritarta tam, kad Komisija
sudarytų Protokolą;
(4)       Protokolo pasirašymui ir
sudarymui taikoma atskira procedūra tais klausimais, kurie patenka į
Sąjungos ir jos valstybių narių kompetencijos sritį,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
Vienintelis
straipsnis
Pritariama tam, kad Europos Komisija Europos
atominės energijos bendrijos vardu pasirašytų Europos Bendrijų
bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystės ir
bendradarbiavimo susitarimo protokolą, kuriuo atsižvelgiama į
Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą.
Protokolo
tekstas pridedamas prie pasirašyto Sprendimo.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai
pradėti derybas dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos
bei jos valstybių narių ir vienos ar kelių
trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų
pasirašytų arba sudarytų susitarimų pritaikymo atsižvelgiant
į Kroatijos Respublikos stojimą į Europos Sąjungą
(Tarybos dok. Nr. 13351/12 LIMITED).
[2]               OL L 327, 1997 11 28, p. 3.
[3]               Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai
pradėti derybas dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos
bei jos valstybių narių ir vienos ar kelių
trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų
pasirašytų arba sudarytų susitarimų pritaikymo atsižvelgiant
į Kroatijos Respublikos stojimą į Europos Sąjungą
(Tarybos dok. Nr. 13351/12 LIMITED).


title: 2005 m. balandžio 7 d. Europos centrinio banko rekomendacija, skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Bank of Greece išorės auditoriaus (ECB/2005/7)

text:
               15.4.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 91/4

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA

   2005 m. balandžio 7 d.
   skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Bank of Greece išorės auditoriaus
   (ECB/2005/7)
   (2005/C 91/04)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 27.1 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Europos centrinio banko (ECB) ir Eurosistemos nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomas išorės auditorius, kurį rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba.

               (2)

               Pagal Graikijos teisę tas pats išorės auditorius negali būti skiriamas daugiau kaip ketveriems finansiniams metams. Atitinkamai Charalambos Stathakis, kuris yra vienas iš dviejų dabartinių išorės auditorių, įgaliojimai negali būti pratęsti. Bank of Greece gali išlaikyti Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA savo išorės auditoriumi, jei keičiamas atsakingas partneris.

               (3)

               Bank of Greece nusprendė, kad Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA bus jo vienintelis išorės auditorius 2005 finansiniams metams, ir ECB mano, jog ši įmonė atitinka būtinus reikalavimus tokiam paskyrimui.

               (4)

               Esami išorės auditoriaus įgaliojimai turėtų tęstis ir būti suteikti vienerių metų laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas.

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   Rekomenduojama, kad Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA būtų skiriamas Bank of Greece išorės auditoriumi 2005 finansiniams metams, ir kad šis laikotarpis galėtų būti pratęstas vieneriems metams.

      Pasirašyta Frankfurte prie Maino, 2005 m. balandžio 7 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET


title: 2011 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl Jungtinės Karalystės 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2014 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

text:
               23.7.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 217/12

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2011 m. liepos 12 d.
   dėl Jungtinės Karalystės 2011 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl atnaujintos 2011–2014 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos
   2011/C 217/04
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas.

               (2)

               2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į tas integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką.

               (3)

               2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirmąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“.

               (4)

               2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. Tarybos išvadas ir Komisijos metinę augimo apžvalgą). Ji pabrėžė, kad pirmenybę reikia teikti patikimų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atkūrimui, nedarbo mažinimui reformuojant darbo rinką ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemonėms. Ji paprašė, kad valstybės narės šiuos prioritetus įgyvendintų konkrečiomis priemonėmis ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas bei į nacionalines reformų programas.

               (5)

               2011 m. balandžio 28 d. Jungtinė Karalystė pateikė 2011 m. atnaujintą 2011–2014 m. konvergencijos programą ir 2011 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu. Jungtinės Karalystės konvergencijos programoje pirmą kartą išdėstytos ekonominės ir fiskalinės prognozės, kurias parengė nauja, nepriklausoma Biudžetinės atsakomybės tarnyba; tai yra sveikintinas Jungtinės Karalystės finansų sistemos tobulinimo žingsnis.

               (6)

               Dėl didelio pasauliniu mastu integruoto finansų sektoriaus ir didelio būsto paskolų lygio Jungtinę Karalystę smarkiai paveikė tarptautinė finansų krizė. 2008 m. BVP nukrito 0,1 %, o 2009 m. – 4,9 %. Siekdama paremti bankų sektorių, JK Vyriausybė dideliu mastu ėmėsi intervencinių priemonių ir visam sektoriui užtikrino papildomą likvidumą. Valdžios sektoriaus deficitas per dvejus metus padidėjo 8,5 procentiniais punktais iki 11,2 % BVP 2009 m. Nedarbas išaugo nuo 5,3 % 2007 m. iki 7,6 % 2009 m. Ketvirčio augimas grįžo į 2009 m. ketvirto ketvirčio lygį, nors gamybos apimties lygis lieka mažesnis nei didžiausias lygis iki krizės. Trumpalaikėje perspektyvoje numatytas vidutinis augimas, kurį lems didelės įmonių investicijos ir valiutų kursu grindžiamas grynojo eksporto atsigavimas. Tačiau augimą lėtins silpnas arba neigiamas namų ūkių augimas ir valdžios sektoriaus vartojimas. Manoma, kad 2011 m. infliacija liks daug didesnė už 2 % oficialų tikslinį lygį, jai įtakos turės padidėjęs pridėtinės vertės mokestis ir didesnės importo ir energijos kainos, o ji sumažės 2012 m. Didelė infliacija greičiausiai turės neigiamą poveikį realiosioms pajamoms, nes darbo užmokesčio augimas lieka nedidelis. Pagrindiniai šios prognozės pavojai: įmonių investicijos arba grynasis eksportas gali neatsigauti ir dėl nuolatinės didelės infliacijos nebus galima taikyti monetarinės politikos, siekiant kompensuoti mažesnes valdžios sektoriaus išlaidas.

               (7)

               Remdamasi atnaujintos konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas, išskyrus 2012 m., kuriais jis gali būti šiek tiek per daug palankus. Į konvergencijos programą neįtrauktas elgesio kodekse numatytas vidutinės trukmės tikslas, nors jį galima įžvelgti programos uždaviniuose. Biudžeto strategijos tikslas – sumažinti deficitą nuo 9,9 % 2010–2011 m. iki 1,7 % 2015–2016 m., daugiausia ribojant išlaidas; tai yra strategija, paremta augimą skatinančios fiskalinės konsolidacijos įrodymu. Konvergencijos programa planuojama iki 2014–2015 m., t. y. iki Tarybos nustatyto termino, sumažinti deficitą, kad jis būtų mažesnis kaip 3 % orientacinė vertė. Remiantis konvergencijos programos biudžeto projekcijomis, numatoma, kad skolos santykis padidės nuo 78,7 % 2010–2011 m. iki 87,2 % 2013–2014 m. ir po to pradės lėtai mažėti. Laikotarpiu nuo 2010–2011 m. iki 2014–2015 m. vidutinė metinė fiskalinių priemonių vertė yra 1,6 %. Tai šiek tiek mažiau, nei 2009 m. gruodžio mėn. rekomendavo Taryba (1,75 % BVP), tačiau vis tiek priimtina, atsižvelgiant į tai, kad veiksmų imtasi esant daug mažesniam nei tikėtasi biudžeto deficitui 2009–2010 m. Todėl šios pastangos atitinka tikslą iki 2014–2015 m. pasiekti mažesnį nei orientacinės vertės valdžios sektoriaus deficitą. Pagal Komisijos naujausią įvertinimą, rizika, susijusi su ilgalaikiu viešųjų finansų tvarumu, išlieka didelė.
               Ilgalaikės visuomenės senėjimo išlaidos viršija ES vidurkį, o dabartinė biudžeto būklė prisideda prie visuomenės senėjimo išlaidų. Remiantis dabartine fiskaline būkle, iki 2020 m. skola padidėtų iki 128 % BVP. Vis dėlto, pakaktų iki galo įgyvendinti konvergencijos programą, kad skola mažėtų (tačiau ji vis tiek viršytų 80 % iki 2020 m.). Kartu su konsolidacijos planais Jungtinės Karalystės Vyriausybė paskelbė apie priemones, kuriomis bus remiamas ilgalaikis tvarumas; tai apima valstybės nustatyto pensinio amžiaus planuoto pakėlimo nuo 65 iki 66 m. datos paankstinimą bei tam tikrų lengvatų ir mokesčių ribų skaičiavimo metodo pakeitimus.

               (8)

               Pasiūlyto fiskalinio konsolidavimo vykdymas lieka svarbiausia užduotimi. Norint iš naujo pasiekti tvarią fiskalinę poziciją, reikės užtikrinti, kad nebūtų atsiliekama nuo paskelbtų išlaidų planų. Atsižvelgiant į tai, mažas viešųjų infrastruktūros investicijų lygis praeityje, ypač kiek tai susiję su transportu, reiškia, kad daugiausia dėmesio reikėtų skirti augimo skatinimo išlaidoms. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus pakankamus pirminius perteklius, kaip jau yra numatyta konvergencijos programoje, viešųjų finansų tvarumas pagerės.

               (9)

               Kadangi JK darbo rinka yra lanksti, per krizę šalis galėjo gana gerai susitvarkyti smarkiai sumažėjus BVP. Vis dėlto daugiausia išaugo jaunimo nedarbas: 2008–2010 m. jaunimo nedarbas padidėjo nuo 15 % iki beveik 20 %. Prasti jaunimo darbo rinkos rezultatai sietini su bendresnio pobūdžio struktūriniais įgūdžių pasiūlos trūkumais. Procentinė 18–24 m. amžiaus švietimo ir mokymo įstaigų nebaigusių asmenų dalis JK siekia 15,7 % – tai viršija 14,4 % ES vidurkį. 25–64 m. amžiaus aukštos kvalifikacijos asmenų dalis JK yra itin didelė, tačiau yra trūkumų, susijusių su vidutinės kvalifikacijos asmenimis – šiai grupei priskiriamų asmenų dalis šiuo metu yra mažesnė už ES vidurkį. Kita didelė JK darbo rinkos problema – didelė dalis vaikų gyvena bedarbių šeimose: 17,5 % – tai didžiausias lygis ES, kai bendras ES vidurkis yra 10,2 %. Ši problema ypač aktuali vienišų tėvų šeimoms dėl menkų finansinių paskatų ir veiksmingos vaiko priežiūros galimybių stokos: daugiau kaip 32 % žmonių, kurie rūpinasi vaiku, nedirba arba dirba puse etato, nes trūksta vaikų priežiūros paslaugų (tai 4 procentiniais punktais daugiau už ES vidurkį).

               (10)

               Per dešimtmetį iki krizės JK buvo būsto kainų pakilimas. Prasidėjus krizei kainos smarkiai nukrito, tačiau nuo to laiko jos iš dalies pakilo ir, palyginti su ankstesnėmis kainomis, lieka labai didelės. Žlugo būsto sandoriai ir jų liko labai nedaug. Būsto kainų pakilimas per dešimtmetį iki krizės turėjo įtakos dideliam namų ūkių sektoriaus įsiskolinimui ir netvariam namų ūkių vartojimo augimui. Dėl būsto sandorių žlugimo atitinkamai sumažėjo būsto sandorių mokesčių pajamos ir dėl to pablogėjo JK fiskalinė pozicija. Remiantis JK būsto rinkos trūkumais, galima paaiškinti ir dideles JK būsto pašalpų išlaidas, taip pat tai, kad daug gyventojų naudojasi valstybės subsidijuojamu būstu. JK paskelbė pradines planavimo sistemos ir hipotekos reguliavimo reformas. Turint omenyje šios problemos svarbą visuose JK ekonomikos sektoriuose, reikia remtis šiomis priemonėmis, siekiant parengti išsamesnį reformų, kurios apimtų ir hipotekos rinką bei turto apmokestinimo sritį, paketą šiems klausimams spręsti.

               (11)

               Kadangi ekonomiką būtina nukreipti nuo vidaus vartojimo į kitas sritis, privačių investicijų atgaivinimas būtų esminis šio proceso elementas ir padėtų didinti produktyvumą. Remiantis tyrimų informacija, galimybė gauti kreditą ir sąnaudos yra didelės kliūtys privataus sektoriaus investicijoms ir plėtrai planuoti. Metinis mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) skirtų paskolų augimo rodiklis nuo 2009 m. pabaigos buvo neigiamas, o skolinimas mažosioms įmonėms sumažėjo dar daugiau. Be to, atrodo, kad vidutinio dydžio įmonėms taikytinų orientacinių normų skirtumai stabilizavosi, tačiau mažosioms įmonėms taikytinų orientacinių normų skirtumai šiek tiek padidėjo. Pastaruoju metu JK įgyvendino keletą priemonių, kuriomis siekiama suteikti MVĮ daugiau galimybių gauti lėšų, įskaitant valstybės finansuojamas investicines priemones ir susitarimą su JK bankais, kuriuo bankų prašoma padidinti bendrą skolinimą MVĮ. Svarbu taip pat pripažinti problemas paklausos pusėje, kad įmonės taip pat turės atlikti savo vaidmenį siekdamos pasinaudoti joms numatytomis schemomis. Siekiant parengti sprendimą, kuriuo remiantis būtų galima dirbti, reguliariai nesikišant vyriausybei, reikia toliau vykdyti reformas, stengiantis pagerinti bankų sektoriaus konkurenciją ir palengvinti ne bankų teikiamo finansavimo, prieinamo MVĮ, rinkų tolesnį vystymąsi.

               (12)

               Komisija įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei JK politikai, bet ir jų atitiktį ES taisyklėms ir gairėms, nes būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą, ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Komisija mano, kad programose nustatytos ambicingos deficito mažinimo priemonės, ir ragina Vyriausybę imtis suplanuotų veiksmų. Papildomų priemonių taip pat reikėtų imtis, siekiant reformuoti būsto rinką, mažinti jaunimo nedarbą, mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, spręsti vaikų, gyvenančių bedarbių tėvų šeimose, problemą, taip pat suteikti privačiajam sektoriui daugiau galimybių gauti kreditą.

               (13)

               Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2010 m. birželio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Taryba išnagrinėjo 2011 m. atnaujintą Jungtinės Karalystės konvergencijos programą ir nuomonę (3) pateikė visų pirma rekomendacijos 1 ir 2 punktuose. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, Taryba išnagrinėjo Jungtinės Karalystės nacionalinę reformų programą,

         REKOMENDUOJA Jungtinei Karalystei 2011–2012 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Laikantis Tarybos rekomendacijų dėl perviršinio deficito ištaisymo, įgyvendinti suplanuotą fiskalinį konsolidavimą, kad 2012–2013 m. deficitas būtų 6,2 % BVP ir, kai perviršinis decifitas iki programos įgyvendinimo laikotarpio pabaigos bus ištaisytas, kad būtų palaipsniui mažinamas aukštas valstybės skolos santykis. Užtikrinti, kad nebūtų atsiliekama nuo ambicingų išlaidų mažinimo tikslų, taip stiprinant ilgalaikį tvarumą; ir, atsižvelgiant į tai, nustatyti augimo skatinimo išlaidų prioritetus.

               2.

               Parengti reformų programą, kurioje būtų nagrinėjamas destabilizuojantis būsto kainų ciklo poveikis viešiesiems finansams, finansų sektoriui ir ekonomikai, taip pat sprendžiamos įperkamumo ir poreikio gauti valstybės subsidiją būstui problemos. Galėtų būti svarstomas platus priemonių ir politikos instrumentų rinkinys, įskaitant hipotekos rinkos, finansų reguliavimo, turto apmokestinimo ir planavimo sistemos, kad būtų išvengta per didelio volatiliškumo, reformas.

               3.

               Imtis veiksmų iki 2012 m. užtikrinti, kad į darbo rinką ateitų didesnė jaunų žmonių su tinkamais įgūdžiais dalis, ir gerinti 18–24 m. asmenų, palikusių švietimo ar mokymo įstaigas neįgijus kvalifikacijos, įsidarbinimo galimybes. Spręsti įgūdžių stokos problemą, didinant vidutinės kvalifikacijos asmenų skaičių, atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius.

               4.

               Esamų biudžeto planų rėmuose imtis priemonių sumažinti nedirbančių namų ūkių skaičių, atkreipiant dėmesį į tuos, kurie nedirba dėl turimų priežiūros įsipareigojimų, įskaitant vienišus tėvus.

               5.

               Įgyvendinti jau paskelbtas priemones ir toliau vykdyti veiklą siekiant suteikti daugiau galimybių privačiajam sektoriui, ypač MVĮ, gauti bankų ir ne bankų teikiamą finansavimą, tuo pat metu pripažįstant galimas paklausos pusės problemas. Skatinti bankų sektoriaus konkurenciją ir kartu su rinkos dalyviais ieškoti būdų, kaip suteikti daugiau galimybių gauti ne bankų teikiamą finansavimą, pavyzdžiui, labai rizikingą kapitalą, rizikos kapitalą ir viešosiose rinkose išleistas skolos priemones.

      Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  2011 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 138, 2011 5 26, p. 56) taikytina 2011 m.

      (3)  Numatyta Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalyje.