               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 18
            COM(2016) 330 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2016 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2016 m. Prancūzijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2016 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Prancūzijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje Prancūzija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos
                  7
               . Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Prancūzija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

               (2)2016 m. Prancūzijos ataskaita
                  8
                paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Prancūzijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus
                  9
               . Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Prancūzijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Konkrečiai, Prancūzijoje, kurios ir augimo, ir infliacijos rodikliai žemi, valstybės skola yra didelė ir toliau didėja, be to, jai būdingas sumažėjęs konkurencingumas. Ypač svarbi neigiamų padarinių Prancūzijos ekonomikai rizika ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį, neigiamo šalutinio poveikio visai ekonominei ir pinigų sąjungai rizika;

               (3)2016 m. balandžio 29 d. Prancūzija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  10
               ;

               (5)šiuo metu Prancūzijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja perviršinį deficitą panaikinti iki 2017 m., laikydamasi 2015 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendacijos. Planuojama, kad nominalusis deficitas toliau mažės ir 2019 m. tesieks 1,2 % BVP. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 0,4 % BVP struktūrinį deficitą – planuojama pasiekti iki 2018 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP aukščiausią tašką, 96,5 % BVP, pasieks 2017 m., o vėliau sumažės iki 93,3 % BVP 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra iš esmės tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos.  Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad nominalusis deficitas 2016 m. sieks 3,4 % BVP ir atitiks Tarybos rekomenduojamą tikslą. Numatoma, kad jei politika nesikeis, 2017 m. nominalusis deficitas sieks 3,2 % BVP, taigi kyla rizika, kad bus nesilaikoma perviršinio deficito panaikinimo termino. Rekomenduojamą fiskalinių pastangų lygį pasiekti 2016 ir 2017 m. neplanuojama, nes Prancūzijos vykdoma konsolidavimo strategija pirmiausia grindžiama ciklo sąlygų pagerėjimu ir nepasikeitusia mažų palūkanų aplinka, o kadangi šių veiksnių valdžios institucijos nekontroliuoja, kyla nuostatų laikymosi rizika. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Prancūzija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas iki 2017 m., reikės papildomų priemonių;

               (6)Prancūzijos viešųjų išlaidų lygis yra vienas didžiausių ES ir nuo 2010 m. vis didėja. Prancūzija paskelbė planą 2015–2017 m. visų valdžios lygmenų viešąsias išlaidas sumažinti 50 mlrd. EUR, tačiau norint jas iš esmės sumažinti to gali neužtekti. Šio plano produktyvumas padidėtų detalizavus priemones, kuriomis grindžiamas išlaidų mažinimas, ir užtikrinus, kad nustatant taupymo priemones būtų atsižvelgiama į artimą nuliui infliaciją;

               (7)vienas iš sunkių uždavinių tebėra pagal planą toliau mažinti išlaidų santykį, nes didelių galimo taupymo sričių nustatymo procesas nebuvo veiksmingas, o išlaidų peržiūrų rezultatai iki šiol buvo kuklūs. Būsto sektoriuje Prancūzijos išlaidos beveik dvigubai didesnės nei kitų Europos šalių, tačiau rezultatai būsto rinkoje nėra daug geresni. Vietos valdžios institucijų investavimo pajėgumus galėtų apsaugoti bendras poveikis įgyvendinus suplanuotą centrinės valdžios dotacijų vietos valdžios institucijoms mažinimą ir vietos valdžios išlaidų griežtesnę kontrolę, visų pirma pažabojant jų administracinių išlaidų augimą. Tinkama tokio lėšų taupymo nustatymo priemonė galėtų būti išlaidų peržiūros. Be to, sistemos efektyvumą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu galėtų padidinti pastaroji vietos administracijos reforma;

               (8)trumpuoju laikotarpiu daug lėšų sutaupyti nepavyks, jei nebus reikšmingai apribotas socialinės apsaugos išlaidų, kurios sudaro daugiau kaip pusę valdžios sektoriaus išlaidų, didėjimas. Trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu ir visų pirma nepalankiomis makroekonominėmis sąlygomis pensijų sistema ir toliau galėtų būti deficitinė. Be to, vykdant ankstesnes pensijų reformas sumažinti dabartinį didelį viešųjų pensijų išlaidų santykį tikimasi tik po 2025 m. Prancūzija nustatė didelio užmojo 2016 ir 2017 m. tikslus apriboti sveikatos priežiūros išlaidų augimą. Šiuos tikslus galėtų papildyti tolesnės pastangos nustatyti, kaip vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu padidinti efektyvumą;

               (9)siekiant sumažinti darbo sąnaudas ir pagerinti įmonių pelno dydžius buvo imtasi specialių politikos priemonių: suteiktas 20 mlrd. EUR mokesčių kreditas, skirtas konkurencingumui ir užimtumui, taip pat planuojama pagal atsakomybės ir solidarumo paktą 10 mlrd. EUR papildomai sumažinti darbdavių socialines įmokas. Šių priemonių, kurios sudaro 1,5 % BVP ir padeda mažinti Prancūzijos ir euro zonos vidutinių darbo sąnaudų skirtumą, veiksmingumą gali sumažinti jų struktūra. Siekiant užtikrinti, kad šiomis išlaidų mažinimo priemonėmis būtų pasiektas numatytas efektyvumas, jų planuojamų vertinimų rezultatai padės priimti sprendimus dėl būsimos šių programų struktūros. Atliekant šiuos vertinimus ypač svarbu išanalizuoti poveikį darbo užmokesčio nustatymui ir užimtumui;

               (10)šiuo metu esant dideliam nedarbui kyla rizika, kad darbo sąnaudos, susijusios su minimaliu darbo užmokesčiu, stabdys žemos kvalifikacijos asmenų įdarbinimą. Nors minimalus darbo užmokestis, palyginti su medianiniu darbo užmokesčiu, yra didelis, su minimaliu darbo užmokesčiu susijusios darbo sąnaudos sumažėjo dėl atleidimo nuo socialinių įmokų. Minimalaus darbo užmokesčio didinimas skatina visų kategorijų darbuotojų darbo užmokesčio didėjimą ir didėjančią esamų ir naujų darbuotojų darbo užmokesčio nelygybę. Dėl minimalaus darbo užmokesčio indeksavimo mechanizmo taikymo vidutinio darbo užmokesčio didėjimas ir minimalaus darbo užmokesčio pokyčiai yra glaudžiai tarpusavyje susiję, dėl to vėluoja būtina darbo užmokesčio korekcija reaguojant į prastą ekonominę situaciją;

               (11)įvykdžius naujausias reformas, darbdaviams suteiktas tik ribotas lankstumas nukrypti nuo pramonės šakos lygmens susitarimų. Tai susiję su visais įdarbinimo sąlygų aspektais, įskaitant darbo užmokestį, darbo laiką, įdarbinimą ir darbo sąlygas, be to, tai riboja įmonių galimybes darbo jėgą pritaikyti prie savo poreikių. Šiuo metu pramonės šakos gali neleisti įmonėms, atsižvelgiant į individualius atvejus ir pasitarus su socialiniais partneriais, spręsti dėl sąlygų, kuriomis darbo laikas gali skirtis nuo darbo laiko, nustatyto pramonės šakos lygmens susitarimuose. Konsultuojantis su socialiniais partneriais būtų galima palengvinti nukrypimų nuo pramonės šakos lygmens susitarimų ir bendrų teisinių nuostatų dėl įdarbinimo sąlygų taikymą priimant įmonės lygmens susitarimus;

               (12)2015 m. nedarbo lygis išaugo iki 10,4 %. Jaunuolių, ne ES piliečių ir žemesnės kvalifikacijos asmenų nedarbas yra didesnis. Darbo rinkos struktūra vis labiau krypsta į kraštutinumus: aukštos kvalifikacijos darbuotojai įdarbinami pagal neterminuotąsias darbo sutartis, bet nesikeičia žemos kvalifikacijos darbo vietų, kurios tampa vis nepastovesnės, dalis. 2015 m. terminuotųjų darbo sutarčių, kurios trumpesnės nei mėnuo, dalis, palyginti su visais įdarbinimo atvejais, išaugo iki beveik 70 %. Gali būti, kad prie darbo rinkos didelės segmentacijos prisideda darbo sutartis reglamentuojanti teisinė sistema, visų pirma teisės aktai dėl atleidimo iš darbo pagal neterminuotąsias sutartis. Ilgalaikis darbo rinkos padėties blogėjimas kelia bedarbių išmokų sistemos tvarumo problemų. 2016 m. vasario mėn. planuota, kad deficitas sudarys 4,5 mlrd. EUR 2015 m., 4,2 mlrd. EUR 2016 m. ir 3,5 mlrd. EUR 2017 m. Dėl to sistemos skola dar labiau išaugs: nuo 25,8 mlrd. EUR 2015 m. iki 30,0 mlrd. EUR 2016 m. ir 33,6 mlrd. EUR 2017 m. Išmokų skaičiavimas skatina darbuotojus kaskart įsidarbinti trumpam laikui visą darbo dieną užuot ilgą laiką dirbus ne visą darbo dieną, o darbdavius – siūlyti trumpalaikį įdarbinimą su lengvatomis dirbantiems asmenims. Be to, bedarbių išmokų sistemos struktūra, visų pirma susijusi su tinkamumo gauti išmokas sąlygomis ir proporcingu išmokų mažinimu, gali silpninti paskatas grįžti į darbo rinką;

               (13)perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką tebėra sunkus ir nuo to labiausiai kenčia žemiausios kvalifikacijos jaunuoliai. Turint omenyje skirtingas regionines strategijas ir ribotą pameistrystės sistemos pajėgumą prisitaikyti prie naujų ekonominių poreikių, šia sistema žemos kvalifikacijos darbuotojai naudojasi vis mažiau. Nepaisant vykdomų profesinio mokymo reformų, be kita ko, susijusių su valdymu, paskatomis ir konsultavimu, taip pat naujo tikslinio bedarbių mokymo plano, mokymo pasiūla bedarbiams, žemesnės kvalifikacijos darbuotojams ir MVĮ darbuotojams vis dar nepakankama. Produktyviai paskirstyti išteklius trukdo nepakankamas įvairių įstaigų, dalyvaujančių organizuojant tęstinį profesinį mokymą, bendradarbiavimas. Iš naujo išlyginti galimybes gauti tokį mokymą gali padėti būsima asmeninė darbuotojo paskyra (pranc. compte personnel d'activité);

               (14)Prancūzijos verslo aplinka ir toliau vertinama vidutiniškai, visų pirma tai susiję su valstybės reguliavimo našta – pagal šį rodiklį Prancūzijos rezultatai prasti, palyginti su kitomis šalimis. Paprastinimo programa vykdoma pagal planą, bet įgyvendinimo pažanga nevienoda, ypač kiek tai susiję su įmonėms skirtomis priemonėmis, ir keliose srityse tebėra neišspręstų problemų;

               (15)Prancūzijoje, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, mažesnių įmonių dalis neproporcingai didelė, dėl to mažėja jų našumas. Dėl naujausių iniciatyvų, kuriomis siekiama sušvelninti su dydžiu susijusių reikalavimų poveikį, ribotos taikymo srities arba laikinumo nesitikima, kad jos iš esmės paveiks įmonių augimą. Todėl Prancūzijos įmonių augimą ir toliau ribos slenksčio efektas;

               (16)kai kuriuose paslaugų sektoriuose konkurencija pagerėjo, bet kliūčių tebėra kituose ir ypač verslo paslaugų, kurių didžiosios dalies naujausios reformos nepalietė, sektoriuje ir tinklų pramonės šakose.  Patekimo į rinką kliūtys ir taisyklės bei tarifai riboja ekonominę veiklą, susijusią su reglamentuojamosiomis profesijomis, ir mažina kitų sektorių, kurie naudojasi šiomis paslaugomis, našumą. Papildomų problemų kyla dėl leidimų išdavimo reikalavimų ribojamojo taikymo;

               (17)nepaisant viešosios paramos inovacijoms dosnumo, Prancūzija ir toliau atsilieka nuo šios srities ES lyderių. Per pastaruosius 15 metų padidėjo viešųjų paramos inovacijoms programų skaičius ir nestabilumas, dėl to kyla klausimų dėl bendro šių programų koordinavimo, nuoseklumo ir produktyvumo. Tai visų pirma daro poveikį MVĮ;

               (18)2014 m. mokesčių santykis su BVP sudarė 45,9 % ir tai yra vienas iš didžiausių rodiklių ES. Bendra mokesčių našta toliau didėja, o jos sudėtis nėra palanki ekonomikos augimui, nes ji daro didelį poveikį gamybos veiksniams, bet palyginti nedidelį – vartojimui. Įmonių mokesčiai 2014 m. pradėjo šiek tiek mažėti ir Prancūzija pradėjo mažinti aplinkosaugos mokesčių atotrūkį nuo ES vidurkio, bet PVM pajamos dėl mažų tarifų, plačiai taikomų sumažintų tarifų ir didelio atleidimo nuo PVM atvejų skaičiaus tebėra mažos ir kaip BVP dalis, ir kaip viso apmokestinimo procentinė dalis. Be šiuo metu laipsniškai naikinamo įmonėms nustatyto papildomo solidarumo mokesčio, konkrečių veiksmų siekiant paskelbto tikslo iki 2020 m. iki 28 % sumažinti teisės aktais nustatytą įmonių pelno mokesčio tarifą dar nesiimta;

               (19)mokesčių sistema labai sudėtinga. Tebėra daug neproduktyvių mokesčių, iš kurių gaunama mažai pajamų arba jų visai negaunama, gyventojų pajamų apmokestinimas itin sudėtingas, o tai reiškia dideles administracines sąnaudas. Nepaisant to, kad į 2014–2019 m. viešųjų finansų programavimo įstatymą įtrauktas reikalavimas reguliariai vertinti ir stebėti mokesčių išlaidas, keletą metų didėjusios mokesčių išlaidos 2016 m. turėtų tik šiek tiek sumažėti;

               (20)apskritai kliūtys privačiojo sektoriaus investicijoms yra nedidelės, o pagrindiniai suvaržymai yra didelė reguliavimo našta ir dideli pelno mokesčio tarifai. Investavimo aplinka pagerėtų pagerinus verslo aplinką, sumažinus gamybos mokesčius ir supaprastinus mokesčių sistemą. Visos priemonės, kurių imtasi Prancūzijos įmonių konkurencingumui, susijusiam ir nesusijusiam su sąnaudomis, gerinti, galėtų padidinti investavimo lygį ir paskatinti įmones investuoti į materialųjį ir žmogiškąjį kapitalą siekiant didinti našumą. Ilgalaikio augimo potencialą taip pat riboja menkos investicijos į inovacijų veiklą;

               (21)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Prancūzijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Prancūzija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Prancūzijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

               (22)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę
                  11
                visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (23)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Prancūzijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti, kad iki 2017 m. perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas, ir tuo tikslu imtis reikiamų struktūrinių priemonių ir visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui ir skolai sumažinti. Iki 2016 m. pabaigos patikslinti planuojamą išlaidų mažinimą ateinančiais metais ir įdėti daugiau pastangų, kad atliekant išlaidų, įskaitant vietos valdžios išlaidas, peržiūras būtų sutaupoma daugiau lėšų. Sustiprinti nepriklausomus viešosios politikos vertinimus siekiant nustatyti, kaip padidinti visų valdžios sektoriaus pasektorių efektyvumą.

               2.Užtikrinti, kad darbo sąnaudų sumažėjimas liktų pastovus ir kad minimalaus darbo užmokesčio pokyčiai derėtų su darbo vietų kūrimu ir konkurencingumu. Reformuoti darbo teisę, kad darbdaviai turėtų daugiau paskatų darbuotojus įdarbinti pagal neterminuotąsias darbo sutartis.

               3.Gerinti švietimo sektoriaus ir darbo rinkos sąsajas, visų pirma reformuojant pameistrystės sistemą ir profesinį mokymą, daugiausia dėmesio skiriant žemos kvalifikacijos darbuotojams. Iki 2016 m. pabaigos imtis veiksmų bedarbių išmokų sistemai reformuoti, kad būtų vėl užtikrintas sistemos biudžeto tvarumas ir suteikta daugiau paskatų grįžti į darbo rinką.

               4.Pašalinti veiklos paslaugų sektoriuje, ypač verslo paslaugų ir reglamentuojamųjų profesijų, kliūtis. Imtis veiksmų inovacijų politikos programoms supaprastinti ir jų produktyvumui padidinti. Iki 2016 m. pabaigos toliau pertvarkyti su dydžiu susijusius teisinių nuostatų kriterijus, stabdančius įmonių augimą, ir pagal paprastinimo programą toliau paprastinti įmonėms taikomas administracines, fiskalines ir apskaitos taisykles.

               5.Imtis veiksmų, kad būtų sumažinti gamybos mokesčiai ir teisės aktais nustatytas pelno mokesčio tarifas, kartu išplečiant vartojimo mokesčių bazę, visų pirma susijusią su PVM. Iki 2016 m. pabaigos panaikinti neproduktyvias mokesčių išlaidas ir mokesčius, iš kurių gaunama mažai pajamų arba jų visai negaunama, ir patvirtinti išskaičiuojamojo gyventojų pajamų mokesčio reformą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 330 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ir P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 79 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 18
            COM(2016) 323 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2016 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2016 m. Bulgarijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2016 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Bulgarijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje Bulgarija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2016 m. Bulgarijos ataskaita
                  7
                paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Bulgarijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą
                  8
               , kuriame pateikiami nuodugnios apžvalgos rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Bulgarijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma šalies ekonomikai vis dar būdingas finansų sektoriaus pažeidžiamumas ir didelis įmonių įsiskolinimas didelio nedarbo sąlygomis;

               (3)2016 m. balandžio 15 d. Bulgarija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  9
               ;

               (5)šiuo metu Bulgarijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja laipsnišką nominaliojo balanso pagerėjimą iki –1,9 % BVP 2016 m. ir iki –0,2 % BVP 2019 m. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą – numatoma pasiekti 2017 m. Konvergencijos programoje numatoma, kad 2018 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 31,8 %, o po to 2019 m. sumažės iki 30,8 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra šiek tiek palankus. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, bus kiek nukrypta 2016 m. ir, jei politika nesikeis, 2017 m. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Bulgarija iš esmės turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vis dėlto ir 2016 m., ir 2017 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių;

               (6)Bulgarija padarė tam tikrą pažangą įgyvendindama praėjusių metų rekomendaciją padidinti sveikatos priežiūros išlaidų veiksmingumą, visų pirma parengdama nacionalinį sveikatos planą, pagal kurį medicinos išlaidos galės būti planuojamos atsižvelgiant į teritorinius kriterijus ir visuomenės poreikius. Bulgarijos sveikatos priežiūros sistemai būdingos didelės problemos, be kita ko, susijusios su ribotomis galimybėmis gauti sveikatos priežiūrą, mažu finansavimu ir prastais sveikatos priežiūros rezultatais. Nepaisant pastaruoju metu dėtų pastangų pagerinti mokesčių surinkimą, šešėlinė ekonomika tebėra didelė problema, turinti įtakos valstybės pajamoms. Nedeklaruojamas darbas, įskaitant ne viso darbo užmokesčio deklaravimą ir vengimą mokėti socialinio draudimo įmokas, iškraipo darbo rinką ir mažina fiskalines pajamas;

               (7)dėl neapdairios verslo praktikos finansų sektoriuje ir neveiksmingos priežiūros sukurta disbalanso didėjimui palanki aplinka. Jei skaidriai ir remiantis geriausia tarptautine praktika bus užbaigta neseniai pradėta bankų, draudimo ir pensijų fondų sektorių peržiūra ir bus imtasi reikiamų tolesnių veiksmų, pasitikėjimas finansų sektoriumi sustiprės. Be to, tolesnėmis pastangomis siekiant pagerinti tiek bankų, tiek ne bankų sektorių finansinę priežiūrą būtų daug prisidėta prie finansų sistemos stiprinimo, kad ji galėtų paremti prasidedantį makroekonomikos atsigavimą;

               (8)darbo rinka šiek tiek atsigavo, tačiau likę trūkumai ir toliau stabdo augimą ir riboja ekonomikos gebėjimą prisitaikyti. Darbo rinkos prisitaikymą riboja struktūrinis ilgalaikio nedarbo pobūdis, mažėjanti ir senėjanti darbo jėga, mažas dalyvavimo darbo rinkoje lygis ir gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis. Nors nedarbo lygis pamažu mažėja, tebėra didelių problemų, susijusių, pavyzdžiui, su ilgalaikiais bedarbiais ir nesimokančiu, nedirbančiu ir mokymuose nedalyvaujančiu jaunimu. Aktyvi darbo rinkos politika galėtų atlikti svarbesnį vaidmenį padedant šioms grupėms patekti į darbo rinką. Skatinti socialines išmokas gaunančių žmonių aktyvumą trukdo skirtingų išmokas mokančių ir integracijos į darbo rinką paslaugas teikiančių agentūrų susiskaidymas ir ribotas bendradarbiavimas. Vykdant bandomąjį projektą buvo sukurti specializuoti užimtumo ir socialinė paramos centrai, apimantys užimtumo agentūros ir socialinės paramos agentūros funkcijas, tačiau kol kas nepriimta jokio sprendimo projektą vykdyti platesniu mastu pasibaigus jo vykdymui 2016 m. gruodžio mėn.;

               (9)nors minimalus darbo užmokestis Bulgarijoje vis dar yra mažiausias ES, nuo 2011 m. jis labai padidėjo, o objektyvių minimalaus darbo užmokesčio nustatymo kriterijų stoka kelia netikrumą. Nepaisant Vyriausybės ir socialinių partnerių darbo šioje srityje Bulgarijoje vis dar nėra aiškių gairių ar skaidrių kriterijų, pagal kuriuos būtų nustatomas minimalus darbo užmokestis atsižvelgiant į poveikį darbo vietų kūrimui, socialinėms sąlygoms ir konkurencingumui;

               (10)Bulgarijoje tebėra labai aukštas žmonių, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, skaičius ir nelygybės lygis. Pažangą sprendžiant skurdo ir socialinės atskirties problemą lėtina nuolatiniai sunkumai integruojant romus į darbo rinką, lengvinant perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką ir didinant socialinės, sveikatos ir darbo rinkos politikos aprėptį ir veiksmingumą. Bendroji minimalių pajamų sistema taikoma labai nedidelei visuomenės daliai ir pagal ją teikiama parama taip pat menka. Išmokų lygis yra mažesnis už skurdo ribą ir nebuvo didintas atsižvelgiant į vidutinio ir minimalaus darbo užmokesčio raidą pastaraisiais metais. Aprėpties duomenys rodo, kad didelė dalis išmokų gavėjų, kuriems išmokas numatyta skirti, jų negauna. Mažinti skurdą padėtų geriau į tikslines grupes orientuotos išmokos, kartu išlaikant fiskalinę atsakomybę;

               (11)švietimo sistemos pajėgumas įtraukti pažeidžiamas grupes ir suteikti besimokantiesiems reikiamų įgūdžių yra ribotas. Pažeidžiamos grupės, pvz., romai ir mokiniai iš neturtingų šeimų, ir toliau susiduria su didelėmis kliūtimis norėdami gauti išsilavinimą ir baigti mokyklą. Visų lygių švietimo sistemoje romų dalyvauja gerokai mažiau nei ne romų. Mokyklos nebaigiančių asmenų skaičius ir toliau didėja ir yra itin didelis kaimo vietovėse ir mažiau išsivysčiusiuose regionuose. Siekiant pagerinti švietimo rezultatus ir užkirsti kelią mokyklos nebaigimui būtina pašalinti kliūtis palankių sąlygų neturintiems vaikams dalyvauti ankstyvajame ugdyme. 2015 m. rugsėjo mėn. Parlamento priimtas naujas ikimokyklinio ir mokyklinio ugdymo teisės aktas yra svarbus žingsnis iš esmės reformuojant mokyklų sistemą. Šio teisės akto ir tikslinių priemonių, kuriomis siekiama pašalinti neteisines kliūtis palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms visapusiškai dalyvauti švietimo sistemoje, įgyvendinimu ilguoju laikotarpiu turėtų būti prisidėta prie Bulgarijos ekonomikos augimo potencialo ir socialinės sanglaudos didinimo. Daugėja besimokančiųjų aukštosiose mokyklose ir jas baigiančiųjų, o pastaruoju metu jas baigusių absolventų užimtumo lygis pamažu atsigauna, nors vis dar yra gerokai mažesnis už ES vidurkį;

               (12)didelio įmonių įsiskolinimo keliama rizika išlieka didelė ir kliūtys jį mažinti taip pat yra didelės. Esama nemokumo sistema menkai prisideda prie veiksmingo skolos tvarkymo proceso ir beveik nepadeda spręsti didelio įmonių įsiskolinimo problemos. Reformomis siekiant palengvinti įmonių nemokumo procedūrų vykdymą galėtų būti sustiprintas finansinio įsiskolinimo mažinimas ir sudarytos sąlygos naujoms paskoloms teikti ir investuoti;

               (13)Bulgarijos viešųjų pirkimų sistemai ir toliau būdingi struktūriniai trūkumai, įskaitant sisteminius pažeidimus vykdant viešųjų pirkimų procedūras, administracinių gebėjimų trūkumą ir nepakankamus kontrolės mechanizmus, taip pat sistemingai teikiamus apeliacinius skundus, dėl kurių dažnai atidedamas darbas vietoje. Nedaug pasistūmėta pereinant prie visiškai elektroninių viešųjų pirkimų. Dėl Bulgarijos viešųjų pirkimų sistemos trūkumų buvo sustabdyti ES finansavimo programų mokėjimai ir turėjo būti atliktos finansinės pataisos; tie trūkumai taip pat daro poveikį platesnei verslo aplinkai;

               (14)investicijas į Bulgarijos ekonomiką gerokai stabdo nepastovi politika ir nepasitikėjimas pagrindinėmis valstybės institucijomis, tokiomis kaip teismai. Pažangą gerinant investicinę aplinką lėtina lėtas viešojo administravimo ir konkrečių sektorių, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų, inovacijų ir energetikos, reformų įgyvendinimas. Nors Bulgarija priėmė strateginę programą siekdama reformuoti ir modernizuoti viešąjį administravimą, pažanga yra lėta ir dažnai jos vykdymas atidedamas. Priimant naujus teisės aktus nevykdomas sistemingas jų poveikio vertinimas, nors ir buvo pastangų tokią praktiką pakeisti. Dažni teisinės sistemos pakeitimai sukurią netikrumą ir veikia verslo aplinką. Korupcija išlieka didele problema ir nacionalinių valdžios institucijų veiksmus siekiant spręsti šią problemą toliau slopina silpnos ir susiskaldžiusios institucijos. Pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Bulgarija gauna rekomendacijas dėl teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu. Šios sritys yra itin svarbios bendrai verslo aplinkai, tačiau dėl to jos nėra įtrauktos į Bulgarijai skirtas rekomendacijas;

               (15)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Bulgarija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (16)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą, o jos nuomonė
                  10
                visų pirma pateikta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (17)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Bulgarijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą 2016 ir 2017 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Toliau gerinti mokesčių surinkimą ir imtis priemonių neoficialios ekonomikos, įskaitant nedeklaruojamą darbą, apimčiai mažinti.

               2.Iki 2016 m. pabaigos užbaigti bankų turto kokybės patikrinimą ir testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Iki 2016 m. pabaigos užbaigti draudimo įmonių balanso patikrinimą ir testavimą nepalankiausiomis sąlygomis ir privačių pensijų fondų turto patikrinimą. Visuose trijuose sektoriuose imtis būtinų tolesnių veiksmų ir toliau gerinti bankų ir ne bankų sektorių priežiūrą.

               3.Stiprinti ir integruoti socialines paslaugas ir aktyvios darbo rinkos politiką, visų pirma skirtas ilgalaikiams bedarbiams ir nesimokančiam, nedirbančiam ir mokymuose nedalyvaujančiam jaunimui. Padidinti palankių sąlygų neturinčių grupių, įskaitant romus, galimybes gauti kokybišką išsilavinimą. Didinant galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir finansavimą padidinti sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą bei pagerinti sveikatos priežiūros rezultatus. Konsultuojantis su socialiniais partneriais, nustatyti minimalaus darbo užmokesčio nustatymo gaires ir kriterijus. Padidinti minimalių pajamų programos aprėptį ir adekvatumą.

               4.
                     Pertvarkyti nemokumo sistemą siekiant paspartinti gaivinimo bei pertvarkymo procedūras ir didinti jų veiksmingumą bei skaidrumą. Didinti teismų gebėjimus vykdyti nemokumo procedūras. Stiprinti viešųjų pirkimų agentūros ir perkančiųjų organizacijų gebėjimus ir tobulinti viešųjų pirkimų procedūrų struktūrą ir kontrolę. Spartinti elektroninių viešųjų pirkimų sistemos diegimą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 323 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ir P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 72 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


                  EUROPOS
                  KOMISIJA

                                        Briuselis, 2015 05 13
                                        COM(2015) 274 final

                            Rekomendacija

                    TARYBOS REKOMENDACIJA

         dėl 2015 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos

     su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Slovakijos stabilumo programos

LT                                                                   LT
 ---pagebreak---                                                Rekomendacija

                                     TARYBOS REKOMENDACIJA

                         dėl 2015 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos

                   su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Slovakijos stabilumo programos

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
     atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir
     148 straipsnio 4 dalį,
     atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės
     priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo1, ypač į jo 5
     straipsnio 2 dalį,
     atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją2,
     atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas3,
     atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
     atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
     atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
     atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
     atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
     kadangi:
     (1)        2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui
                įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą
                geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias
                sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir
                konkurencingumo potencialas;
     (2)        remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė
                rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių
                (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo
                politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių
                buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;
     (3)        2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014 m. Slovakijos
                nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Slovakijos

     1
            OL L 209, 1997 8 2, p. 1.
     2
            COM(2015) 274.
     3
            P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

LT                                                     2                                                    LT
 ---pagebreak---              stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Reglamentą (ES) Nr. 473/20134
             Komisija pateikė nuomonę dėl Slovakijos 2015 m. biudžeto plano projekto5;
     (4)     2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą6, kuria pradedamas
             2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną
             Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo
             ataskaitą7, kurioje nenurodė, kad Slovakija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios
             reikės parengti nuodugnią apžvalgą;
     (5)     2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos
             reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą
             ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;
     (6)     2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Slovakijos ataskaitą8. Joje įvertinta
             Slovakijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas
             rekomendacijas;
     (7)     2015 m. balandžio 29 d. Slovakija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir
             2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos
             vertintos vienu metu;
     (8)     šiuo metu Slovakijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m.
             stabilumo programoje vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti nominalų deficitą
             iki 2,5 % BVP 2015 m. ir toliau jį mažinti iki 0,5 % BVP 2018 m. Pagal stabilumo
             programą vidutinio laikotarpio tikslas – užtikrinti 0,5 % BVP struktūrinį deficitą –
             bus pasiektas 2017 m. Valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP, manoma, vos
             sumažės iki 53,4 % 2015 m. ir toliau mažės iki 50,3 % BVP 2018 m.
             Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra
             tikėtinas. Tačiau priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai
             po 2016 m., nėra pakankamai sukonkretintos. Remiantis Komisijos 2015 m.
             pavasario prognoze, grynasis išlaidų augimas nesieks kriterijaus nei 2015 m., nei
             2016 m., todėl atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Remdamasi
             stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario
             prognozę, Taryba mano, kad, kai tikimasi, Slovakija laikysis Stabilumo ir augimo
             pakto nuostatų;
     (9)     2014 m. darbo rinkoje buvo matyti ekonomikos atsigavimo ženklų, tačiau nedarbo
             lygis išlieka didelis. Socialinės apsaugos sistemos nulemtos paskatos neieškoti darbo
             buvo mažinamos, be to, padaryta tam tikra pažanga mažinant jaunimo nedarbą, bet
             ilgalaikis nedarbas ir toliau kelia didžiausią susirūpinimą, o romų ir žemos
             kvalifikacijos darbuotojų užimtumas išlieka menkas. Nors imtasi tam tikrų pradinių
             veiksmų gerinant valstybinių užimtumo tarnybų darbą, jų galimybės teikti
             individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas, ypač labiausiai nuo darbo rinkos
             nutolusiems gyventojams, yra ribotos. Moterų užimtumo lygis ir toliau nesiekia ES
             vidurkio, nes nepakanka geros kokybės prieinamų vaikų priežiūros paslaugų, o vaiko
             priežiūros atostogos yra gana ilgos;
     (10)    mokymosi darbo vietoje srityje Slovakija padarė tam tikrą pažangą – priėmė
             profesinio rengimo ir mokymo įstatymą, įsigaliosiantį 2015 m. Tačiau nepakankama

     4
            OL L 140, 2013 5 27, p. 11.
     5
            C(2014) 8814 final.
     6
            COM(2014) 902.
     7
            COM(2014) 904.
     8
            COM(2015) 44 final/2.

LT                                                3                                                  LT
 ---pagebreak---             pažanga padaryta gerinant mokymo sąlygas, skatinant kurti labiau į profesinę karjerą
            orientuotas bakalauro programas ir didinant romų vaikų, lankančių ankstyvojo
            ugdymo įstaigas ir priežiūros centrus, dalį. Nesiimta jokių priemonių siekiant
            užtikrinti, kad daugiau romų mokytųsi profesinio mokymo ir aukštojo mokslo
            švietimo įstaigose. Tik nedidelė pažanga padaryta sprendžiant Slovakijos mokslinių
            tyrimų ir inovacijų sistemos spragų problemą – didžiausi poreikiai čia susiję su
            mokslo bazės kokybės ir aktualumo gerinimu bei akademinės bendruomenės,
            mokslinių tyrimų ir verslo atstovų bendradarbiavimo skatinimu;
     (11)   nekokybiška Slovakijos verslo aplinka menkina šalies patrauklumą tiek užsienio, tiek
            šalies investuotojams. Verslo aplinkai ypač kenkia viešojo administravimo ir
            teisingumo sistemos neveiksmingumas ir nekokybiškumas. Valstybės tarnybai
            neigiamą poveikį daro didelė darbuotojų kaita ir neveiksmingas žmogiškųjų išteklių
            valdymas. Kol kas dedama per mažai pastangų kovoti su korupcija. Konkrečiau,
            nesiimta jokių veiksmų dėl poreikio stiprinti mokesčių administratorių analitinius ir
            audito gebėjimus. Viešiesiems pirkimams kliudo įsisenėję trūkumai, darantys
            neigiamą poveikį viešųjų išteklių paskirstymui;
     (12)   nors dėl paskutinių apmokestinimo sistemos pokyčių viešieji finansai pagerėjo, su
            senėjančia visuomene susijusios išlaidos ateityje apsunkins šiuo metu santykinai
            patikimą Slovakijos skolos padėtį. Ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas priklauso nuo
            vyriausybės gebėjimo padidinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą.
            Bendras Slovakijos sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumas yra menkas, be to,
            jos rezultatai prasti ir lyginant su kitomis ES šalimis. Siekdama šalinti nacionalinės
            sveikatos priežiūros sistemos trūkumus vyriausybė patvirtino naują 2014–2020 m.
            sveikatos priežiūros strategiją. Ši strategija įgyvendinama, bet dauguma priemonių
            dar neįsigaliojo. Be to, mokesčių surinkimas ir administravimas išlieka
            neveiksmingi;
     (13)   dėl prastos investicijų grąžos pastaraisiais metais gali pablogėti Slovakijos ilgalaikio
            ekonomikos augimo perspektyvos. Ypač smarkiai privačių investicijų sumažėjo
            2008–2013 m. laikotarpiu – dėl sumažėjusių tiesioginių užsienio investicijų apie
            90 % bendro investicijų sumažėjimo lėmė ne finansų bendrovės. 2013 m. realiąja
            verte išreikštos investicijos į gamybos priemones vis dar buvo apie 13 % mažesnės
            nei 2008 m. Nors valstybės investicijos mažėjo ne taip smarkiai, šis mažėjimas vis
            tiek turėjo reikšmingų padarinių dėl didelio masto transporto infrastruktūros
            projektų, kurie yra labai svarbūs siekiant pasinaudoti Slovakijos vidurio ir rytų
            regionų augimo potencialu. Valstybės investicijas stabdo su investicijų planavimu
            susijusios administracinės ir reguliavimo kliūtys, taip pat skaidrumo trūkumas ir ilgas
            statybos ir žemės paskirties keitimo leidimų išdavimo laikotarpis. Palyginti su
            kitomis šio regiono valstybėmis narėmis, labai didelę valstybės investicijų dalį
            Slovakijoje sudaro ES lėšos. Be to, ES lėšas panaudoti trukdo ir šį procesą lėtina
            prastas planavimo procedūrų valdymas, netinkama projektų sandara ir atranka, taip
            pat poveikio aplinkai vertinimo reikalavimų nesilaikymas. Dėl kaskart pagal
            individualius poreikius pritaikomų pirkimo specifikacijų per viešuosius pirkimus
            ribojama konkurencija, o laimėjusių projektų kainos būna didelės. Šias problemas
            įveikti padėtų pirkime dalyvaujančių valstybės sektoriaus subjektų geresnė priežiūra
            ir didesnė kompetencija. Verslo aplinkai ypač kenkia viešojo administravimo ir
            teisingumo sistemos neveiksmingumas ir nekokybiškumas, bet civilinio proceso ir
            netolygaus teismų darbo krūvio pasiskirstymo problemos iki šiol nesprendžiamos;
     (14)   atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės
            politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo

LT                                                 4                                                    LT
 ---pagebreak---              programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių
             Slovakija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas.
             Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei
             Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES
             priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą
             Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos
             semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;
     (15)    atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Slovakijos stabilumo programą ir
             mano9, kad Slovakija laikosi Stabilumo ir augimo pakto;
     (16)    atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos
             ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias
             rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Slovakija taip pat turėtų
             užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,
     REKOMENDUOJA Slovakijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:
     1.       Didinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą, kartu gerinant
             stacionariosios sveikatos priežiūros valdymą ir stiprinant pirminės sveikatos
             priežiūros sistemą. Imtis priemonių mokesčių surinkimui gerinti.
     2.      Imtis papildomų priemonių ilgalaikio nedarbo problemai spręsti: taikyti aktyvumo
             skatinimo priemones, suteikti antrą galimybę mokytis ir teikti prie individualių
             poreikių pritaikytą aukštos kokybės mokymą. Didinti paskatas moterims likti darbo
             rinkoje arba į ją grįžti, gerinant vaikų priežiūros paslaugų teikimą.
     3.      Siekiant spręsti prastėjančio išsilavinimo problemą, gerinti mokytojų rengimą ir
             mokytojo profesijos patrauklumą. Didinti bendrojo ugdymo mokyklose ir aukštos
             kokybės ankstyvojo ugdymo įstaigose besimokančių romų vaikų skaičių.
     4.      Didinti investicijas į infrastruktūrą, tobulinti ir racionalizuoti žemės paskirties
             keitimo ir statybos leidimų išdavimo administracines procedūras. Didinti
             konkurenciją viešuosiuose konkursuose ir tobulinti priežiūros mechanizmus viešųjų
             pirkimų srityje.
     Priimta Briuselyje

                                                       Tarybos vardu
                                                       Pirmininkas

     9
            Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

LT                                                       5                                         LT


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 18
            COM(2016) 328 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2016 m. Airijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2016 m. Airijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2016 m. Airijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Airijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje Airija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos
                  7
               . Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Airija turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos;

               (2)2016 m. Airijos ataskaita
                  8
                paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Airijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus
                  9
               . Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Airijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma būtina spręsti problemą, kad yra daug susikaupusių grynųjų išorės įsipareigojimų ir didelė valstybės ir privačiojo sektoriaus skola, kurie lemia pažeidžiamumą, nepaisant tam tikro pagerėjimo;

               (3)2016 m. balandžio 29 d. Airija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  10
               ;

               (5)[nutraukus perviršinio deficito procedūrą, Airijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė.] 2016 m. stabilumo programoje, kuri grindžiama prielaida, kad politika nesikeis, Vyriausybė numato palaipsniui gerinti nominalųjį balansą, kol 2018 m. būtų pasiektas 0,4 % BVP perteklius. Numatoma, kad peržiūrėtas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas − 0,5 % BVP struktūrinis deficitas – bus pasiektas 2018 m. Tačiau 2016 m. metinis perskaičiuoto
                  11
                struktūrinio balanso pokytis (0,1 % BVP) neužtikrina, kad bus padaryta pakankama pažanga siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės iki 88,2 % 2016 m. ir toliau mažės iki 85,5 % 2017 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad bus kiek nukrypta nuo rekomenduojamo fiskalinio koregavimo 2016 m., ir prognozuojama, kad 2017 m. Airija turėtų laikytis reikalavimų, jeigu politika nesikeis. Prognozuojama, kad ir 2016 m., ir 2017 m. Airija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, Airija iš esmės turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vis dėlto 2016 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių;

               (6)dėta nedaug pastangų išplėsti mokesčių bazę, o naujausiose mokesčių priemonėse daugiausia dėmesio buvo skirta mokesčių mažinimui ir lengvatoms. Turėtų būti toliau daroma pažanga siekiant, kad mokesčių sistema taptų efektyvesnė ir palankesnė augimui. Airijos valdžios institucijos vykdo tęstinę mokesčių išlaidų peržiūros programą, kurios rezultatai skelbiami metinėje ataskaitoje. Tačiau peržiūros procesas neapima su PVM susijusių mokesčių išlaidų ir mokesčio bazę dar galima išplėsti didinant mažiausiai iškraipančio poveikio mokesčius;

               (7)išlaidų efektyvumas, vienodas prieinamumas ir tvarumas tebėra esminiai uždaviniai, su kuriais susiduria sveikatos priežiūros sistema. Vykdomos kai kurios konkrečios reformų dalys, tačiau išlaidos vaistams, ypač dėl didelių vienintelio tiekėjo teikiamų vaistų kainų, ir toliau trukdo užtikrinti išlaidų efektyvumą. Finansų valdymas ir informacinės sistemos tebėra silpni, o nevienodos galimybės gauti pirminės sveikatos priežiūros paslaugas vis dar kelia problemų. Apie 40 % gyventojų gali nemokamai naudotis bendrosios praktikos gydytojų paslaugomis, o likusieji turi padengti visas išlaidas. Yra daug netikrumo, susijusio su sveikatos priežiūros sistemos plataus masto reforma, nes universalaus sveikatos draudimo modelio ateitis neaiški;

               (8)reikėtų patenkinti infrastruktūros poreikius, kad būtų skatinamas ilgalaikis ir subalansuotas augimas ateityje. Po to, kai 2008 m. valstybės investicijos pasiekė aukščiausią lygį (5,2 % BVP), 2013 m. jos sumažėjo iki 1,8 % BVP, 2014 m. šiek tiek atsigavo, tačiau ir tada buvo gerokai mažesnės už ES vidurkį. Be to, atrodo, kad krizė lėmė struktūrinį valdžios sektoriaus išlaidų sudėties pokytį – pereita nuo investicijų prie einamųjų išlaidų. 2010–2013 m. kapitalo išlaidos vidutiniškai sudarė 4,8 % visų išlaidų, o tai mažiau negu pusė ilgalaikio 1995–2008 m. vidurkio. Tai, kad septynerius metus buvo smarkiai sumažėjusios valdžios sektoriaus investicijos, turėjo neigiamą poveikį infrastruktūros kokybei ir adekvatumui ir valdžios sektoriaus paramai investicijoms į nematerialųjį turtą. Yra reikšmingų trūkumų būstų, vandens, viešojo transporto sektoriuose ir klimato kaitos švelninimo pajėgumų trūkumų. Svarbiausiuose šalies miestuose naujos statybos būsto paklausa gerokai viršija pasiūlą. Todėl 2014 m. smarkiai išaugo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto ir nuomos kainos, kurios pradėjo mažėti 2015 m. Per didelės vertės nustatymo įrodymų dar nėra, tačiau nepašalinus apribojimų, ribojančių statybų sektorių ir būsto pasiūlą, įskaitant tam tikrus apribojimus, susijusius su viešąja infrastruktūra, galėtų kilti rizika, jog susidarys disbalansas. Valdžios sektoriaus išlaidų pokytis turėjo įtakos ir viešojo sektoriaus paramai MTTP ir inovacijoms, kuri 2014 m. nesiekė 2007 m. paramos lygio. Šiuo metu Airija užima 22 vietą ES, vertinant pagal viešuosius MTTP, išreikštą kaip BVP procentinė dalis. Tai daro neigiamą poveikį MVĮ konkurencingumui;

               (9)nedarbo lygis sumažėjo ir yra mažesnis už ES vidurkį – 2016 m. kovo mėn. jis siekė 8,6 %. Tačiau ilgalaikis nedarbas ir mažas namų ūkių darbo intensyvumas tebekelia susirūpinimą. Visų pirma ilgalaikių bedarbių dalis skaičiuojant pagal visų bedarbių skaičių ketvirtąjį 2015 m. ketvirtį išliko didelė – 56,3 % ir yra didesnė už ES vidurkį (48,3 %). 2014 m. (naujausi palyginami duomenys) gyventojų, gyvenančių labai mažo darbo intensyvumo namų ūkiuose, dalis siekė 21,1 % ir buvo didžiausia visoje ES; ši tendencija ypač ryški namų ūkiuose, kuriuos sudaro tik vienas iš tėvų. Vaikų (nuo 0 iki 17 metų), kuriems kyla skurdo arba socialinės atskirties rizika, dalis 2014 m. sumažėjo iki 30,3 %, tačiau ji išlieka didesnė už ES vidurkį (27,8 %). Atitinkamas namų ūkių, kuriuos sudaro tik vienas iš tėvų ir kuriems kyla skurdo arba socialinės atskirties rizika, rodiklis (2014 m. 62,5 %) yra gerokai didesnis už ES vidurkį (48,2 %);

               (10)Airija pradėjo vykdyti programą „JobPath“, kuria siekiama tenkinti ilgalaikių bedarbių poreikius, ir rengia aktyvumo skatinimo metodą, kad paskatintų asmenis, turinčius galimybių ir noro aktyviau dalyvauti darbo rinkoje. Išlieka uždavinys išplėsti darbo rėmimo paslaugas, kad jos apimtų tradiciškai į darbo rinką nepatenkančius asmenis, įskaitant neįgaliuosius ir asmenis, turinčius priežiūros įsipareigojimų. Apskritai, gerovės sistema veikė tinkamai, kad suvaldytų krizės poveikį skurdui ir nelygybei, tačiau tebėra kliūčių integraciniam augimui. Padaryta tam tikra pažanga laipsniškai nutraukiant pašalpas, tačiau susirūpinimą vis dar kelia neveiklumo spąstai, su kuriais susiduria tam tikti namų ūkiai. Grynosios vaiko priežiūros išlaidos, išreikštos kaip darbo užmokesčio procentinė dalis, Airijoje yra vienos didžiausių ES – antros pagal didumą porų atveju ir didžiausios vienišų tėvų atveju. Teikiamų vaiko priežiūros paslaugų kokybė tebekelia susirūpinimą. Pavyzdžiui, 2014 m. procentinė universitetą baigusių asmenų, kurie dirbo ankstyvojo ugdymo ir priežiūros sektoriuje, dalis (15 %) vis dar buvo gerokai mažesnė, nei rekomenduojama. Tam tikrose srityse išlieka gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis ir atsirado kvalifikuotų darbuotojų trūkumas, o kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybių tebėra per mažai, taip pat išlaidų švietimui sumažėjimas gali turėti neigiamą poveikį mokymosi rezultatams ateityje;

               (11)didelis privačiojo sektoriaus įsiskolinimas atspindi tebevykstančio paskolų vertės sumažėjimo problemą. 2015 m. birželio mėn. pabaigoje privačiojo sektoriaus nekonsoliduota skola siekė 266,3 % BVP, o tai gerokai viršija euro zonos vidurkį. Nors neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis mažėjo dėl ekonomikos atsigavimo ir vykdomos reztruktūrizavimo veiklos, 2015 m. pabaigoje jis vis dar buvo vienas didžiausių euro zonoje ir sudarė daugiau nei 16 % visų šalies bankų suteiktų paskolų. Be to, 2015 m. pabaigoje 14,7 % hipotekos paskolų mokėjimai vėlavo, o sąskaitos, kurių mokėjimai vėlavo daugiau kaip dvejus metus, sudarė beveik 10 % viso hipotekos paskolų likučio. Dažniausiai hipotekos paskolų restruktūrizavimas yra laikino pobūdžio, todėl kyla rizika, kad vėl nebus vykdomi įsipareigojimai, ypač tuo atveju, jei pablogėtų makroekonominė padėtis arba būtų patirta išorės sukrėtimų. Šalies bankų suteiktos komercinės paskirties nekilnojamojo turto paskolos ir paskolos MVĮ ir verslui taip pat verčia susirūpinti, nes neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis atitinkamai yra 37,3 % ir 13,8 %. Kad šios sąskaitos būtų tvariai restruktūrizuotos, prireiks daug daugiau laiko ir pastangų. Vis dar nepakankamai plačiai naudojamos asmenų nemokumo, bankroto ir administravimo (angl. examinership) (pagal Airijos teisę sunkumų patiriančioms įmonėms suteikiama teismo apsauga) procedūros ir kitos dalinio skolos sumažinimo priemonės, kuriomis siekiama atkurti namų ūkių ir įmonių gyvybingumą. Centrinis kreditų registras steigiamas lėtai, nepaisant to, kad jis itin svarbus siekiant paremti apdairų skolinimą;

               (12)2015 m. buvo priimtas teisinių paslaugų reguliavimo aktas, tačiau vėlyvame proceso etape buvo padaryta nuolaidų teisininkams, o tai iš esmės sumenkino pradinį reformos užmojį. Nauja sistema dar tik pradedama įgyvendinti ir dar per anksti užtikrintai sakyti, kad ji padidins konkurenciją ir sumažins išlaidas. Teisinės paslaugos – indėlis į visus ekonomikos sektorius, o jų išlaidos daro poveikį Airijos konkurencingumui. Faktiškai sumažinti išlaidas galima tik po viešų konsultacijų įtraukus planuojamos reguliavimo sistemos konkurenciją didinančias ir išlaidas mažinančias nuostatas į teisės aktus arba į taisykles, kurias nustatys Teisinių paslaugų reguliavimo tarnyba;

               (13)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Airijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Airija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Airijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

               (14)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė
                  12
                visų pirma pateikta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (15)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 3 rekomendacijose;

               REKOMENDUOJA Airijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.Panaikinus perviršinį deficitą, užtikrinti, kad siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 ir 2017 m. metinis koregavimas būtų 0,6 % BVP. Panaudoti nenumatytą pelną, gautą esant stipriai ekonominei ir finansinei būklei ir iš turto pardavimo, skolos mažinimui paspartinti. Sumažinti pažeidžiamumą įvykus ekonomikos svyravimams ir sukrėtimams, be kita ko, išplečiant mokesčio bazę. Pagerinti išlaidų kokybę, ypač didinant sveikatos priežiūros išlaidų efektyvumą ir pirmenybę teikiant valdžios sektoriaus kapitalo išlaidoms MTTP ir viešajai infrastruktūrai, ypač transporto, vandens paslaugų ir būstų sektoriams.

               2.Plėsti ir paspartinti aktyvumo skatinimo politikos įgyvendinimą siekiant padidinti namų ūkių darbo intensyvumą ir spręsti vaikų skurdo rizikos problemą. Taikyti priemones, skirtas užimtumui skatinti laipsniškai nutraukiant pašalpas ir papildomas išmokas. Gerinti kokybiškų ir prieinamų visą dieną teikiamų vaikų priežiūros paslaugų teikimą.

               3.
                     Iki galo parengti ilgalaikius restruktūrizavimo sprendimus, kuriais siekiama sumažinti neveiksnias paskolas, užtikrinti namų ūkių skolos tvarumą ir paskatinti skolintojus sumažinti labai įsiskolinusių, tačiau perspektyvių bendrovių skolą. Sparčiau pasiekti, kad centrinis kreditų registras, apimantis visų kategorijų skolintojus ir skolininkus, veiktų visu pajėgumu.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 328 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ir P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 77 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis konvergencijos programoje pateikta informacija.

                     (12)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 245 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Jungtinėje Karalystėje
            {SWD(2015) 112 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Jungtinėje Karalystėje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 7 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (2)pagal Protokolo (Nr. 15) dėl tam tikrų su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste susijusių nuostatų 4 punktą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 1 dalyje nustatyta pareiga vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito JK netaikoma, nebent ji įsivestų eurą. Šio protokolo 5 punkte nustatyta, kad Jungtinė Karalystė turi stengtis vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (3)Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;

               (4)2008 m. liepos 8 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Jungtinėje Karalystėje susidarė perviršinis deficitas, ir pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir 2009 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo
                  1
                3 straipsnį pateikė rekomendacijas dėl perviršinio deficito panaikinimo ne vėliau kaip 2009–2010 m. finansiniais metais
                  2
               ;

               (5)remdamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 8 dalies nuostatomis, 2009 m. balandžio 27 d. Taryba nusprendė, kad Jungtinė Karalystė nesiėmė priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2008 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendaciją. 2009 m. gruodžio 2 d. Taryba pateikė patikslintas rekomendacijas pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį ir rekomendavo Jungtinei Karalystei ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2014–2015 m. 2010 m. liepos 6 d. Komisija padarė išvadą, kad, remiantis Komisijos 2010 m. pavasario prognoze, Jungtinė Karalystė ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją, todėl jokių papildomų veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą tuo metu imtis nereikėjo;

               (6)[2015 m. birželio X d.], remdamasi 126 straipsnio 8 dalimi, Taryba nustatė, kad Jungtinė Karalystė nuo 2010–2011 m. iki 2014–2015 m. nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją;

               (7)pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnį Taryba turi atitinkamai valstybei narei pateikti rekomendacijas, kad ji per nurodytą laikotarpį ištaisytų perviršinio deficito padėtį. Rekomendacijoje turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių terminas, iki kurio atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti. Be to, rekomendacijoje panaikinti perviršinį deficitą Taryba turėtų reikalauti pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso neįtraukiant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP;

               (8)atnaujintoje Komisijos 2015 m. pavasario prognozėje
                  3
                numatoma, kad 2015–2016 m. realus BVP augs 2,4 %, o 2016–2017 m. – 2,1 % (2014–2015 m. jis augo 2,8 %)
                  4
               . Abejais metais augimą iš esmės skatino vidaus paklausa. Tikimasi, kad prognozės laikotarpiu privatus vartojimas laipsniškai gerės, nes spartės nominalaus darbo užmokesčio augimas, o infliacija išliks maža. Infliacija sparčiai mažėjo – 2011 m. rugsėjo mėn. ji buvo didžiausia ir siekė 5,2 %, o 2015 m. pirmajame ketvirtyje – 0,1 %. Tikimasi, kad paskutiniame 2015 m. ketvirtyje ji padidės iki 1,1 % (numatyta, kad metinė infliacija bus 0,4 %), o 2016 m. ji didės toliau ir sieks 1,6 %. Numatyta, kad investicijos mažės maždaug nuo 2014 m., tačiau jos turėtų išlikti santykinai didelės dėl palankių kredito sąlygų, geros įmonių pelno būklės ir didelės paklausos. Manoma, kad išorės sektoriaus poveikis augimui bus neigiamas, tačiau jo mastas bus mažesnis, nes euro zonos – didžiausios JK prekybos partnerės – perspektyva gerėja.  Užimtumas išliko didelis; numatoma, kad 2015 m. nedarbo lygis sumažės iki 5,4 %, o 2016 m. – iki 5,3 %;

               (9)valdžios sektoriaus deficitas nuo 2009–2010 m. pasiekto aukščiausio 10,9 % BVP dydžio sumažėjo iki 5,2 % BVP 2014–2015 m. Per tą patį laikotarpį struktūrinis balansas sumažintas nuo 8,0 % BVP iki 4,7 % BVP. Nuo 2010–2011 m. iki 2014–2015 m. vidutinis metinis struktūrinių pastangų pagerėjimas siekė 0,7 %. Numatoma, kad, atlikus koregavimą dėl patikslinto potencialaus gamybos apimties augimo nuo dabartinės prognozės iki prognozės, kuria pagrįstos 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos, poveikio, taip pat dėl pajamų pokyčių, palyginti su standartiniais elastingumo dydžiais, poveikio BVP augimui, vidutinės metinės pakoreguotos struktūrinės pastangos sudarys 1,1 % BVP. 2010 m. birželio mėn. nepaprastajame biudžete buvo nustatyta didžioji dauguma konsolidavimo plano priemonių, sudarančių 2,5 % BVP nuo 2010–2011 m. laikotarpio iki 2014–2015 m. laikotarpio. Šiek tiek daugiau kaip ketvirtadalis šių priemonių – apmokestinimo priemonės, o likę trys ketvirtadaliai – išlaidų mažinimo priemonės. Likęs fiskalinis konsolidavimas (maždaug 1 % BVP) buvo vykdomas skelbiant du biudžetinius pranešimus prieš 2010 m. birželio mėn. biudžeto planą ir vėlesnius biudžeto planus bei rudens ataskaitas (angl. Autumn Statements) iki 2014 m. lapkričio mėn. Buvo atlikti tam tikri einamųjų ir kapitalo išlaidų pakeitimai, o konsolidavimo laikotarpis pratęstas iki 2018–2019 m;

               (10)valdžios sektoriaus bendroji skola padidėjo nuo 42,7 % BVP 2007–2008 m. iki 88,4 % BVP 2014–2015 m.; nuo 2009–2010 m. ji didėjo nuolat viršydama Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Ši skola didėjo dėl pirminio deficito kitimo ir intervencinių priemonių finansų sektoriuje, kurias pritaikius buvo nacionalizuoti du bankai. Pagal Komisijos 2015 m. pavasario prognozę numatoma, kad skolos santykis su BVP toliau nežymiai didės. Nebalansiniai straipsniai, susiję su intervencinėmis priemonėmis finansų sektoriuje, taip pat galėtų daryti teigiamą poveikį būsimai skolos raidai;

               (11)2014–2015 m. nominalus deficitas pasiekė 5,2 % BVP, nes Jungtinė Karalystė nepanaikino perviršinio deficito iki 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje nustatyto termino. Taip atsitiko dėl nepakankamų priemonių ir daug nepalankesnės pradinės augimo padėties, kai atlikus peržiūrą 2008–2009 m. BVP augimas buvo sumažintas 1,0 procentiniu punktu iki -2,3 %. Patikslinta rekomendacija Jungtinei Karalystei pagal 126 straipsnio 7 dalį, kurioje nustatytas naujas perviršinio deficito panaikinimo terminas, yra pagrįsta pagal Stabilumo ir augimo pakto taisykles;

               (12)atsižvelgiant į netikrumą, susijusį su ekonominiais ir biudžeto pokyčiais, galutiniams deficito panaikinimo laikotarpio metams rekomenduojamas biudžeto tikslas turėtų būti šiek tiek mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, kad per prašomą terminą būtų užtikrintas veiksmingas ir tvarus deficito panaikinimas;

               (13)suteikti Jungtinei Karalystei vienus papildomus metus pagal bendrąja taisyklę remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1467/97, JK atveju būtų pernelyg reiklus sprendimas, nes reikėtų koreguoti nominalų 2,2 % BVP deficitą. Toks koregavimas 2015–2016 m. galėtų daryti reikšmingą poveikį neseniai prasidėjusiam realaus darbo užmokesčio augimui, taigi neigiamai veiktų augimą. Taip pat reikėtų įgyvendinti papildomų priemonių pagal labai įtemptą grafiką. Remiantis atnaujinta Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, tokio koregavimo poveikis ekonomikos augimui būtų itin neigiamas. Todėl atrodo, kad yra tinkama Jungtinei Karalystei pratęsti perviršinio deficito padėties ištaisymo galutinį terminą dvejais metais;

               (14)papildomi dveji metai perviršinio deficito padėčiai ištaisyti atitiktų tarpinius nominalaus deficito tikslus: 4,1 % BVP 2015–2016 m. ir 2,7 % BVP 2016–2017 m. Su šiais tikslais susijęs struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimas atitinkamai būtų 0,5 % BVP ir 1,1 % BVP. Pagrindinis scenarijus atnaujintas Komisijos 2015 m. pavasario prognozėje, apimančioje anksčiau paskelbtas diskrecines priemones – 1,4 % BVP 2015–2016 m. ir 2016–2017 m., tris ketvirtadalius šių priemonių sudaro išlaidų mažinimas. Šiame koregavimo plane numatyta pakankama patikimumo riba, palyginti su 3 % BVP deficito lyginamuoju dydžiu, ir daroma prielaida, kad taip bus padaryta mažiausia žala augimui ir kartu bus galima laikytis reikalavimų, kad būtų pasiektas minimalus reikiamas metinis struktūrinis 0,5 % BVP pagerėjimas. Kad įvykdytų šiuos tikslus, JK turi visapusiškai laiku įgyvendinti priemones, paskelbtas prieš 2015 m. biudžetą ir į jį įtrauktas, su visais pakeitimais, susijusiais su dabartinių planų fiskaliniu neutralumu; tokiu atveju neprireiks papildyti jau paskelbtų priemonių naujomis,

               PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               (1)Jungtinė Karalystė turėtų ne vėliau kaip 2016–2017 m. ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį.

               (2)Jungtinė Karalystė turėtų pasiekti nominalų deficitą, lygų 4,1 % BVP 2016–2016 m. ir 2,7 % BVP 2016–2017 m. ir atitinkantį struktūrinio balanso pagerėjimą, lygų 0,5 % BVP 2015–2016 m. ir 1,1 % BVP 2016–2017 m., pagal atnaujintą Komisijos 2015 m. pavasario prognozę.

               (3)Jungtinė Karalystė turėtų visapusiškai įgyvendinti konsolidavimo priemones, įtrauktas į visus biudžetus ir į rudens ataskaitas prieš 2015 m. biudžetą ir įtrauktas į šį biudžetą, kad įgyvendintų rekomenduojamas struktūrines pastangas, su visais pakeitimais, kurie turi būti neutralūs fiskaliniu požiūriu tiek, kiek jie susiję su dabartiniais planais. Jungtinė Karalystė turėtų išsamiau nurodyti mažinamas išlaidas kitoje išlaidų apžvalgoje. Šios priemonės yra reikalingos siekiant iki 2016–2017 m. panaikinti perviršinį deficitą.

               (4)Jungtinė Karalystė turėtų sparčiau mažinti nominalų deficitą 2015–2016 m. ir 2016–2017 m, jei ekonominės, finansinės ar biudžeto sąlygos būtų geresnės, nei šiuo metu tikimasi; biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu. Visų pirma turėtų būti vengiama dar daugiau mažinti kapitalo išlaidas.

               (5)Taryba nustato 2015 m. [spalio 15 d.] terminą, iki kurio Jungtinė Karalystė turi imtis veiksmingų priemonių ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį pateikti išsamią ataskaitą apie tiems tikslams pasiekti numatytą konsolidavimo strategiją.

               Be to, JK valdžios institucijos turėtų i) vykdyti pareigą nustatyti vidutinio laikotarpio tikslą, kaip nustatyta Stabilumo ir augimo pakte, ir ii) įgyvendinti planuojamas reformas ir padidinti pensinį amžių, kad sutvirtintų ilgalaikį valstybės finansų tvarumą.

               Galiausiai siekiant užtikrinti fiskalinio konsolidavimo strategijos sėkmę, bus svarbu fiskalinį konsolidavimą papildyti visapusiškomis struktūrinėmis reformomis, atsižvelgiant į Tarybos Jungtinei Karalystei pateiktas rekomendacijas vykstant Europos semestrui, visų pirma į tas, kurios susijusios su makroekonominio disbalanso procedūros prevencine dalimi.

               Ši rekomendacija skirta Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

                     (2)
                  Visus su Jungtinės Karalystės perviršinio deficito procedūra susijusius dokumentus galima rasti

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm.

                     (3)
                  Pirmojo 2015 m. ketvirčio BVP augimas paskelbtas Komisijai parengus galutinę 2015 m. pavasario prognozę, taigi dabartinis veiksmingų priemonių vertinimas pagrįstas atnaujinta prognoze.

                     (4)
                  Paskelbtoje pavasario prognozėje pateikiami tik kalendorinių metų skaičiai. Finansinių metų vertės apskaičiuojamos pagal paskelbtų prognozių ketvirčio rodiklius.