               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 510 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Kroatijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Kroatijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Kroatijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje Kroatija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Kroatijos ataskaita
                  7
               . Joje įvertinta Kroatijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Kroatijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2017 m. vasario 22 d.
                  8
               . Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Kroatijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma 2016 m. valdžios sektoriaus skolos santykis pradėjo mažėti, tačiau valstybės skolą veikia valiutos rizika, taip pat išlieka didelė rizika finansiniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Privačiojo sektoriaus skola mažėjo, tačiau tebėra didelė, ypač įmonių sektoriuje, ir ją labai veikia valiutos rizika. Finansų sektorius turėtų paremti atsigavimą, tačiau jam vis dar gresia dėl valiutos kylanti kredito rizika, be to, neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis tebėra didelis. Dėl nuosaikaus darbo vietų kūrimo, tačiau kartu ir dėl mažėjančios darbo jėgos nedarbo lygis sparčiai mažėja. Galiausiai, sudėtinga verslo aplinka slopina našias investicijas ir našumo augimą;

               (3)2017 m. balandžio 27 d. Kroatija pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą ir 2017 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  9
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  10
               ;

               (5)nutraukus perviršinio deficito procedūrą, Kroatijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2017 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja laipsnišką valdžios sektoriaus deficito pagerėjimą nuo -0,8 % BVP 2016 m. iki 0,5 % BVP 2020 m. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, t. y. -1,75 % BVP struktūriniu požiūriu, 2016 m. buvo laikomasi su didele atsarga, taip pat planuojama, kad 2017 ir 2018 m. (perskaičiuotas
                  11
               ) struktūrinis balansas atitiks vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą, tačiau be atsargos. Prognozuojama, kad vėliau jis turėtų vėl šiek tiek gerėti. Konvergencijos programoje numatyta, kad 2015 m. aukščiausią 86,7 % BVP lygį pasiekęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP toliau mažės ir 2020 m. bus 72,1 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra palankus, visų pirma turint omenyje neigiamą Kroatijos didžiausiai privačiai bendrovei „Agrokor“ kylančių finansinių sunkumų poveikį, į kurį sudarant programos projekcijas neatsižvelgta. „Agrokor“ krizė taip kelia tiesioginę riziką biudžeto projekcijoms. Be to, priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, dar nėra išsamiai nurodytos;

               (6)2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Kroatijai 2017 m. užtikrinti bent 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Rezultatų duomenys, iš kurių matyti didelis 2016 m. nominaliojo balanso pagerėjimas, rodo, kad Kroatija tais metais jau pasiekė savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Komisijos 2017 m. pavasario prognozėje numatoma, kad struktūrinis balansas 2017 m. ir toliau viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą, nepaisant jo sumažėjimo nuo -0,3 % BVP 2016 m. iki -1,7 % BVP 2017 m. 2018 m. Kroatijai rekomenduojama ir toliau laikytis vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Komisija 2017 m. pavasario prognozėje numato, kad struktūrinis balansas turėtų toliau mažėti iki -2,1 % BVP; tai rodo tam tikro nukrypimo nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo riziką. Prognozuojama, kad 2017 ir 2018 m. Kroatija laikysis skolos taisyklės. Apskritai Taryba mano, kad Kroatija turi būti pasirengusi imtis papildomų priemonių 2018 m., kad būtų užtikrinta atitiktis Stabilumo ir augimo pakto nuostatoms;

               (7)Kroatijos fiskalinio valdymo sistema turi trūkumų. Naujasis finansinės atsakomybės aktas, kuris turėtų sustiprinti biudžeto sistemą ir Fiskalinės politikos komisijos nepriklausomumą ir įgaliojimus, dar nepriimtas. Taip pat vėluojama priimti biudžeto įstatymo dalinį pakeitimą, kuriuo siekiama, be kita ko, spręsti dažno biudžeto planų tikslinimo problemą tiek centriniu, tiek vietos lygmeniu. Projekcijų, kuriomis grindžiami biudžeto planai, patikimumas tebėra mažas;

               (8)Kroatijos pajamos iš nekilnojamojo turto periodinio apmokestinimo yra palyginti mažos. Vietos valdžios institucijų padaliniai gauna pajamų iš mokesčių, susijusių su turtu, tačiau jų apskaičiavimas ir aprėptis labai skiriasi. Pajamų taip pat gaunama ir iš turto perdavimo apmokestinimo, kuris nelabai veiksmingas. Atsižvelgiant į pakartotines šaliai skirtas rekomendacijas ir įgyvendinant 2016 m. pabaigos mokesčių reformą, nuo 2018 m. tam tikri vietiniai mokesčiai ir rinkliavos bus pakeisti periodiniu turto mokesčiu, apskaičiuojamu remiantis penkiais parametrais, pagal kuriuos apytiksliai nustatoma turto vertė. Laikoma, kad tai pirmas žingsnis siekiant įvesti visavertį verte pagrįstą periodinį turto mokestį, kurį numatyta taikyti 2020 m.;

               (9)
                     Kroatijos valstybės finansavimo poreikiai ir valstybės skolai kylanti valiutos rizika rodo patikimų finansavimo šaltinių ir apdairaus rizikos valdymo svarbą. Atsižvelgiant į šaliai skirtą rekomendaciją, 2017 m. pradžioje priimta 2017–2019 m. centrinės valdžios skolos valdymo strategija. Ji priimta praėjus trejiems metams po ankstesnės strategijos galiojimo pabaigos. Valstybės skolos valdymo institucinė struktūra, įskaitant komunikaciją su rinkomis, rizikos valdymą ir reguliarų strategijos atnaujinimą, turi trūkumų. Taip pat nepakankamai dėmesio skiriama nebiudžetinėms operacijoms, kurios gali turėti įtakos skolai;

               (10)
                     pastaruoju metu darbo rinka toliau atsigauna, tačiau nedarbo lygis išlieka aukštas, o ilgai darbo ieškančių asmenų dalis didelė. Atsižvelgiant į mažą ir toliau mažėjantį aktyvumą tai reiškia, kad egzistuoja didelis neišnaudotas darbo jėgos potencialas. 2016 m. ypač daug sumažėjo darbingiausio amžiaus žemos kvalifikacijos darbuotojų aktyvumas; tokią tendenciją paskatino darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus mažėjimas dėl senėjimo ir emigracijos, kurių mastas auga;

               (11)
                     asmenų, turinčių teisę anksti išeiti į pensiją, neaktyvumas palyginti didelis. Dėl trumpų pensijų įmokų laikotarpių dabartinis ir būsimas pensijų adekvatumas yra mažas ir kyla skurdo senatvėje rizika. Ankstyvo išėjimo į pensiją galimybių daug, tai padaryti galima likus visiems penkeriems metams iki teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus. Finansinės paskatos dirbti iki to amžiaus yra menkos. Paskelbtos priemonės, kuriomis skatinama ilginti profesinį gyvenimą, dar neįgyvendintos. Viena iš žemo dalyvavimo darbo rinkoje lygio priežasčių yra priežiūros pareigos, ypač vyresnių darbingiausio amžiaus moterų. Formaliosios vaikų priežiūros paslaugų nepakanka, o tarp regionų egzistuoja dideli skirtumai. Už tėvystės atostogas darbo užmokestis nemokamas, o darbo sutartys suteikia nedaug galimybių derinti darbą ir priežiūrą. Šiuo metu teisės aktais nustatytas moterų pensinis amžius yra 61 metai ir 9 mėnesiai, o vyrų – 65 metai. Teisės aktais nustatytas pensinis amžius vienodinamas ir ilginamas lėtai: ir vyrų, ir moterų pensinis amžius 67 metų ribą pasieks 2038 m. Svarstoma galimybė šį procesą spartinti, tačiau sprendimas dar nepriimtas. Pagal pensijų sistemą teisė į palankesnes sąlygas suteikiama tam tikrų kategorijų darbuotojams, kurių profesijos laikomos sunkiomis ir pavojingomis, ir tam tikrų sektorių darbuotojams. Valdžios institucijos užbaigė sunkių ar pavojingų profesijų peržiūrą, tačiau taisyklės dar nesuderintos;

               (12)remiantis naujausiais duomenimis, 2015 m. beveik 30 % gyventojų grėsė skurdo arba socialinės atskirties rizika. Socialinės apsaugos sistema nepakankamai veiksminga ir teisinga, šiuos trūkumus lemia nenuoseklūs tinkamumo kriterijai, fragmentiška geografinė aprėptis, atsakingų valdžios institucijų veiksmų koordinavimo stoka ir mažas skaidrumas. 2016 m. skurdžiausiems namų ūkiams skirtai minimalių pajamų sistemai išleista tik 0,6 % BVP. Reformų planų, įskaitant atsakomybės perskirstymą tarp institucijų ir tinkamumo kriterijų suderinimą, įgyvendinimas stringa;

               (13)svarbi galimybių įsidarbinti sąlyga – darbo rinkai būtinų įgūdžių įgijimas. Dalyvavimas suaugusiųjų švietimo programose labai mažas, taip pat kaip ir aktyvios darbo rinkos politikos, perkvalifikavimo priemonių ir mokymosi visą gyvenimą išlaidos ir aprėptis. Rengiant mokymus nepakankamai dėmesio skiriama vyresniems ir žemos kvalifikacijos darbuotojams ir ilgalaikiams bedarbiams, kuriems kyla didelių problemų įsidarbinti. Teisės aktų, kuriais siekiama gerinti suaugusiųjų mokymo įstaigų, programų ir studijų kokybę, rengimas vėluoja;

               (14)žmonėms būtini pakankami pagrindiniai gebėjimai, kad jie galėtų rasti ir išlaikyti gerą, stabilų darbą ir sėkmingai dalyvauti ekonominiame ir socialiniame gyvenime. Tarptautinių tyrimų duomenys rodo, kad Kroatijoje penkiolikmečiams mokiniams labai trūksta pagrindinių gebėjimų, taikomųjų mokslų ir matematikos žinių. Pagal švietimo, mokslo ir technologijų strategiją 2015 m. pradėta įgyvendinti mokyklų mokymo programų reforma, kuria siekiama pagerinti universaliųjų gebėjimų turinį ir mokymą. Po nevienareikšmės suinteresuotųjų šalių reakcijos mokymo programos reforma buvo peržiūrėta, o jos įgyvendinimas gerokai pavėlintas. Dabar procesas turi būti tęsiamas atsižvelgiant į pradinius tikslus. Neseniai Kroatija priėmė profesinio rengimo ir mokymo strategiją. Tikimasi, kad ją įgyvendinant bus atnaujinta profesinio rengimo ir mokymo programa, sustiprintas mokymosi darbo vietoje vaidmuo ir pagerinta profesinio rengimo ir mokymo kokybė. Neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų pripažinimo sistema dar nepradėta taikyti;

               (15)viešojo administravimo teritorinis ir funkcinis susiskaidymas kenkia paslaugų teikimui ir viešųjų išlaidų veiksmingumui. Įvairių lygių valdžios institucijų dabartinės kompetencijos ir fiskaliniai santykiai nepadeda veiksmingai ir teisingai teikti viešųjų paslaugų, visų pirma sveikatos priežiūros, švietimo ir socialinės paramos. Visapusiškos viešojo administravimo reformos įgyvendinimas vėluoja. Teisės aktai dėl centrinės ir vietos valdžios institucijų užduočių perskirstymo dar nepriimti, taip pat nebaigtas valstybės agentūrų sistemos racionalizavimas. 2017 m. pradžioje valdžios institucijos paskelbė apie darbo grupės, kuri turi parengti teisės aktus dėl subnacionalinio lygmens valdžios institucijų finansavimo, įsteigimą;

               (16)darbo užmokesčio nustatymo viešojo administravimo sektoriuje fragmentacija ir toliau trukdo užtikrinti darbo užmokesčio skaidrumą ir vienodas sąlygas, taip pat kenkia Vyriausybės vykdomai darbo užmokesčio išlaidų kontrolei, todėl kyla šalutinio poveikio visai ekonomikai rizika. 2017 m. vasario mėn. Vyriausybė priėmė bendras derybų dėl kolektyvinių sutarčių viešajame sektoriuje ir jų stebėjimo gaires, tačiau darbo užmokesčio nustatymo sistemų racionalizavimas atidėtas iki 2019 m.;

               (17)valstybės valdomų įmonių vidutinis našumas yra mažesnis nei privačių įmonių, o tai rodo jų valdymo trūkumus. Tie trūkumai neigiamai veikia išteklių paskirstymo veiksmingumą ir prisideda prie mažo ekonomikos našumo augimo. Veiksmai, kuriais siekiama atverti galimybes privačiai valstybės įmonių kontrolei, pernai buvo vykdomi lėtai. Geresnis tų įmonių, įskaitant vietos valdžios padalinių valdomas įmones, veiklos rezultatų stebėjimas ir valdybų atskaitomybė padėtų pagerinti jų valdymą;

               (18)Kroatijos rekonstrukcijos ir plėtros bankui (HBOR) tenka pagrindinis vaidmuo įgyvendinant ES finansines priemones ir pirmiausia Investicijų planą Europai. Kad galėtų visapusiškai atlikti šį vaidmenį, jis turi atitikti aukštus skaidrumo ir atskaitomybės standartus. Valdžios institucijos planuoja, kad iki 2017 m. pabaigos nepriklausomi auditoriai atliks nepriklausomą jo kredito portfelio turto kokybės peržiūrą. Remiantis rezultatais bus peržiūrėta jo reguliavimo sistema ir valdymo struktūros;

               (19)įmonėms susidarančios reguliavimo reikalavimų laikymosi išlaidos yra didelės. Dėl didelio skaičiaus parafiskalinių mokesčių (dauguma iš jų statistiškai laikomi mokesčiais) verslo aplinka tampa sudėtingesnė. Atsižvelgdama į konkrečiai šaliai skirtą rekomendaciją, 2016 m. vasarą Vyriausybė nusprendė panaikinti 13 ir sumažinti dar 11 parafiskalinių mokesčių, tačiau sprendimas įgyvendinamas lėtai. Įmonėms neigiamą poveikį ir toliau daro didelė administracinė našta. Priimtas administracinės naštos mažinimo planas, apimantis aštuonias reguliavimo sritis, tačiau jis dar neįgyvendintas;

               (20)per krizę smarkiai sumažėjusios investicijos 2016 m. atsigavo. Tačiau, nepaisant palankių makroekonominių ir finansavimo sąlygų, yra esminių kliūčių, stabdančių tvaresnį investicijų atsigavimą. Viešojo administravimo trūkumai, sudėtinga verslo aplinka, lėtas antikorupcinės strategijos įgyvendinimas, griežtas svarbiausių infrastruktūros sektorių reguliavimas ir aktyvus valstybės dalyvavimas ekonomikoje neigiamai veikia verslo aplinką;

               (21)modernizavus profesijų reglamentavimą galima paskatinti darbo jėgos judumą, padėti sumažinti profesinių paslaugų kainas ir taip padidinti augimo potencialą. Kroatijos paslaugų teikėjų ir reguliuojamųjų profesijų, ypač teisininkų, reglamentavimas yra griežtas. 2016 m. vasarą Vyriausybė priėmė veiksmų planą, kuriuo siekiama pakeisti ir modernizuoti netinkamą reglamentavimą, tačiau jis yra ribotos apimties ir nepakankamai išsamus;

               (22)teisingumo sistemos kokybė ir efektyvumas yra pagrindinis verslo aplinkos veiksnys. Nors neišnagrinėtų bylų skaičius sumažintas, pirmosios instancijos teismo procesas komercinėse, civilinėse ir baudžiamosiose bylose yra ilgas. Elektroninis teismo dokumentų registravimas ir išdavimas gali labai pagerinti teisingumo sistemą, tačiau šios priemonės dar neįgyvendintos. Komercinių bylų teisėjai neturi interneto prieigos prie registrų, ir dėl to sumažėja nemokumo bylų nagrinėjimo veiksmingumas. Teismo sprendimai internete pateikiami tik labai retai, o bylų valdymo reformos, kaip antai veiklos procesų atnaujinimas, pirmosios instancijos komerciniuose teismuose dar nepradėtos;

               (23)bankų sektorius tebeturi pakankamai kapitalo, jo pelningumas 2016 m. atsigavo Šveicarijos frankais išduotas paskolas 2015 m. konvertavus į paskolas eurais. Neveiksnių paskolų ir visų paskolų santykis pastaruoju metu mažėjo, tačiau vis dar yra didelis, visų pirma ne finansų bendrovėse. Atrodo, kad sumažėjimą skatino pardavimai, taip pat 2013 m. pradėti taikyti progresinio ir automatinio atidėjinių sudarymo reikalavimai. Vadovaudamasi šaliai skirta rekomendacija, Vyriausybė, įgyvendindama pastarojo meto mokesčių reformą, taip pat įvedė naują nurašytų sumų ir neveiksnių paskolų apmokestinimo tvarką. Jos poveikį reikia atidžiai stebėti. Taip pat būtina atidžiai stebėti, ar neseniai reformuota nemokumo sistema padeda veiksmingai pertvarkyti neveiksnias paskolas;

               (24)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Kroatijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Kroatija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Kroatijos politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (25)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą, o jos nuomonė
                  12
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (26)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Kroatijai 2017 ir 2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Savo fiskalinę politiką vykdyti vadovaujantis Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimais, o tai reiškia, kad 2018 m. šalis turi toliau laikytis savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Iki 2017 m. rugsėjo mėn. sustiprinti biudžeto planavimą ir daugiametę biudžeto sistemą, be kita ko, sustiprinant Fiskalinės politikos komisijos nepriklausomumą ir įgaliojimus. Imtis būtinų veiksmų, kad būtų įvestas verte pagrįstas turto mokestis. Sustiprinti valstybės skolos valdymo sistemą, be kita ko, užtikrinant metinius skolos valdymo strategijos atnaujinimus.

               2.Neskatinti anksti išeiti į pensiją, spartinti perėjimą prie ilgesnio teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ir tam tikrų kategorijų darbuotojams taikomas pensijų nuostatas priderinti prie bendros sistemos taisyklių. Gerinti socialinių išmokų koordinavimą ir skaidrumą.

               3.Gerinti suaugusiųjų, visų pirma vyresnio amžiaus darbuotojų, žemos kvalifikacijos asmenų ir ilgalaikių bedarbių švietimą. Spartinti švietimo sistemos reformą.

               4.Mažinti viešojo administravimo susiskaidymą ir gerinti funkcinį viešojo administravimo kompetencijų pasiskirstymą, kartu didinant veiksmingumą ir mažinant teritorinius skirtumus viešųjų paslaugų teikimo srityje. Pasikonsultavus su socialiniais partneriais, suderinti visų viešojo administravimo įstaigų ir valstybės tarnybų darbo užmokesčio nustatymo sistemas.

               5.Spartinti valstybės valdomų įmonių ir kito valstybės turto perleidimą ir gerinti įmonių valdymą valstybės valdomų įmonių sektoriuje. Gerokai sumažinti įmonėms tenkančią naštą, susidarančią dėl reglamentavimo išlaidų ir administracinių reikalavimų. Pašalinti nepagrįstus reglamentavimo apribojimus, kurie trukdo įgyti teisę užsiimti reglamentuojamosiomis profesijomis ir profesinių ir verslo paslaugų teikimu ir tuo verstis. Padidinti teisingumo sistemos veiksmingumą ir kokybę, ypač mažinant civilinių ir komercinių bylų trukmę.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 510 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SWD(2017) 76 final.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, Komisijos tarnybų perskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką.

                     (12)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 05 22
            COM(2018) 311 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės išstojimą iš Sąjungos, suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Sąjungai nustatytų PPO tarifinių kvotų nuolaidų, nurodytų prie 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos pridėtame sąraše, paskirstymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               2017 m. kovo 29 d. Jungtinės Karalystės (JK) Vyriausybė pranešė Europos Vadovų Tarybai apie JK ketinimą išstoti iš Europos Sąjungos (ES), kurios narė ji šiuo metu yra.

               JK išstojimas iš ES daro poveikį ne tik dvišaliams ES ir JK santykiams, ypač kalbant apie šalių įsipareigojimus Pasaulio prekybos organizacijai (PPO). ES ir JK yra PPO narės steigėjos. 1994 m. Europos bendrijai priėmus PPO sutartį ir daugiašales prekybos sutartis, prie 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) pridėtas Europos Bendrijoms skirtas nuolaidų ir įsipareigojimų sąrašas (ES skirtas PPO sąrašas) buvo kartu pradėtas taikyti JK. Todėl ES skirtame sąraše išdėstyti įsipareigojimai taip pat taikomi JK kaip PPO narei.

               Sąraše nustatyti ES įsipareigojimai dėl prekių ir toliau bus taikomi jos teritorijoje, tačiau galiojančius ES kiekybinius įsipareigojimus, visų pirma tarifines kvotas, reikės kiek pakoreguoti, siekiant atsižvelgti į JK išstojimą iš ES. ES skirtas PPO sąrašas Jungtinei Karalystei nebebus taikomas, todėl galiojančios PPO nustatytos tarifinės kvotos (žemės ūkio, žuvininkystės ir pramonės produktų) turi būti paskirstytos JK ir ES ir įsigalioti tą dieną, nuo kurios ES skirtas PPO sąrašas nebebus taikomas JK.

               Pagal GATT 1994 XXVIII straipsnio nuostatas, siekdama pakeisti nuolaidas, ES turės vesti derybas dėl tarifinių kvotų paskirstymo su atitinkamomis PPO narėmis, kurios laikomos turinčiomis atitinkamas teises patekti į rinką pagal individualias tarifines kvotas (turinčiomis vadinamąjį pirmaeilį tiekimo interesą ar esminį tiekimo suinteresuotumą arba turinčiomis pirminę derybų teisę). ES taip pat konsultuosis su konsultacijų teises turinčiomis PPO narėmis.

               Šias derybas reikės užbaigti per trumpą laiką. Numatoma, kad JK išstos iš ES 2019 m. kovo 30 d. Taigi šiuo metu vyksta derybos dėl susitarimo dėl išstojimo, o ES bei JK derybininkai susitarė dėl pereinamojo laikotarpio susitarimų, pagal kuriuos, įsigaliojus susitarimui dėl išstojimo, Sąjungos teisė, įskaitant tarptautinius susitarimus, kurių šalis yra Sąjunga (pvz., GATT 1994), Jungtinei Karalystei turėtų būti taikoma nuo išstojimo dienos iki 2020 m. gruodžio 31 d.

               Negalima atmesti galimybės, kad susitarimai su atitinkamomis PPO narėmis pagal XXVIII straipsnį per nustatytą laikotarpį nebus sudaryti, arba bus sudaryti ne su visomis atitinkamomis tarifinėmis kvotomis susiję susitarimai.

               Šiuo tikslu kartu su šia rekomendacija Komisija siūlo pagrindinį teisėkūros procedūra priimamą aktą (priimamą pagal įprastą teisėkūros procedūrą), siekdama užtikrinti, kad, jei nebus sudaryti tokie susitarimai pagal XXVIII straipsnį, ES galėtų vienašališkai pagal XXVIII straipsnį paskirstyti tarifines kvotas, ir kad Komisijai būtų suteikti reikalingi įgaliojimai atitinkamai iš dalies pakeisti ES teisės aktų nuostatas, susijusias su leidimu pradėti naudoti atitinkamas tarifines kvotas ir tų kvotų taikymu.

               Todėl šios rekomendacijos tikslas – įgalioti Komisiją pradėti derybas pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį siekiant pakeisti Europos Sąjungai skirtame PPO sąraše nustatytas atitinkamas nuolaidas (visų pirma PPO nustatytas tarifines kvotas), jas paskirstant Sąjungai ir Jungtinei Karalystei.

               Be to, Jungtinė Karalystė turi pradėti procedūras Pasaulio prekybos organizacijoje, kad dar iki išstojimo iš Sąjungos dienos būtų sudarytas jai skirtas nuolaidų ir įsipareigojimų sąrašas. Taigi būtina įgalioti Jungtinę Karalystę šiuo tikslu imtis būtinų procedūrų, kad su kitomis PPO narėmis būtų susitarta dėl jos tarifinių kvotų dalies, kuri šiuo metu įtraukta į Europos Sąjungai skirtą PPO sąrašą.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Netaikoma.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Netaikoma.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnis ir 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Bendra prekybos politika yra įtraukta į Sąjungos išimtinės kompetencijos sričių, išvardytų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnyje, sąrašą. Remiantis SESV 5 straipsnio 3 dalimi, subsidiarumo principas išimtinės Sąjungos kompetencijos srityse netaikomas.

               •Proporcingumo principas

               Šioje rekomendacijoje Tarybai siūloma įgalioti Komisiją pradėti derybas pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį siekiant pakeisti ES skirtas PPO nustatytų tarifinių kvotų nuolaidas. Remiantis PPO taisyklėmis, šios procedūros turi būti laikomasi siekiant pakeisti PPO narei skirtame sąraše nustatytas nuolaidas. Atsižvelgiant į tai, siūloma priemonė yra proporcinga pirmiau nurodytiems tikslams.

               •Priemonės pasirinkimas

               Galima priemonė tikslui pasiekti – tarptautinis susitarimas. Todėl reikalingas įgaliojimas pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

               Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

               Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

               Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

               Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Netaikoma.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Netaikoma.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

               Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Netaikoma.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės išstojimą iš Sąjungos, suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Sąjungai nustatytų PPO tarifinių kvotų nuolaidų, nurodytų prie 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos pridėtame sąraše, paskirstymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

                  atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)siekiant atsižvelgti į Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės (toliau – Jungtinė Karalystė) išstojimą iš Sąjungos, reikės kiek pakoreguoti galiojančius Europos Sąjungos kiekybinius įsipareigojimus dėl prekių, prisiimtus Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO). Visų pirma, dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos Jungtinei Karalystei ir Sąjungai turi būti paskirstytos galiojančios tam tikrų žemės ūkio, žuvininkystės ir pramonės produktų tarifinės kvotos, nustatytos Sąjungai skirtame nuolaidų ir įsipareigojimų sąraše, pridėtame prie 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (toliau – GATT 1994);

               (2)todėl Komisija turėtų būti įgaliota pradėti derybas pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį su derybų teises turinčiomis PPO narėmis dėl tų tarifinių kvotų pakeitimo;

               (3)Jungtinė Karalystė turi pradėti procedūras Pasaulio prekybos organizacijoje, kad dar iki išstojimo iš Sąjungos dienos būtų sudarytas jai skirtas nuolaidų ir įsipareigojimų sąrašas;

               (4)todėl būtina įgalioti Jungtinę Karalystę imtis būtinų procedūrų, kad būtų sudarytas  prie GATT 1994 pridedamas jai skirtas nuolaidų ir įsipareigojimų sąrašas, įskaitant derybas su kitomis PPO narėmis dėl į sąrašą įtrauktinų tarifinių kvotų dalių,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

                  Komisija įgaliojama Sąjungos vardu pradėti derybas su derybų teises turinčiomis PPO narėmis dėl šiuo metu Sąjungai skirtame nuolaidų ir įsipareigojimų sąraše, pridėtame prie GATT 1994, nustatytų tarifinių kvotų pakeitimo.

               2 straipsnis

                  Komisijai skirti derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

                  Derybas veda Komisija, konsultuodamasi su [specialiojo komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba].

               4 straipsnis

                  Jungtinė Karalystė įgaliojama imtis būtinų procedūrų, kad būtų sudarytas prie GATT 1994 pridedamas jai skirtas nuolaidų ir įsipareigojimų sąrašas ir jame būtų nustatytos kiekybinės normos, įskaitant derybas su kitomis PPO narėmis dėl jai tenkančios prie GATT 1994 pridėtame Sąjungai skirtame nuolaidų ir įsipareigojimų sąraše šiuo metu nustatytų tarifinių kvotų dalies.

               5 straipsnis

                  Šis sprendimas skirtas Komisijai ir Jungtinei Karalystei.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 05 22
            COM(2018) 311 final
            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės išstojimą iš Sąjungos, suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Sąjungai nustatytų PPO tarifinių kvotų nuolaidų, nurodytų prie 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos pridėtame sąraše, paskirstymo

               PRIEDAS

               1) Komisija siekia pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį derėtis su derybų teises turinčiomis PPO narėmis ir konsultuojasi su konsultacijų teises turinčiomis PPO narėmis dėl susitarimo, kuriuo būtų pakeistos Sąjungai skirtame nuolaidų ir įsipareigojimų sąraše, pridėtame prie GATT 1994, jai nustatytos PPO tarifinių kvotų nuolaidos.

               2) Komisija veda derybas dėl Sąjungai nustatytų nuolaidų pakeitimo, visų pirma dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos dabartines tarifines kvotas paskirstant Jungtinei Karalystei ir Sąjungai.

               3)Komisija laikosi Sąjungai skirto sąrašo pakeitimo procedūros, taikydama atitinkamas PPO nuostatas, visų pirma GATT 1994
                  1
                XXVIII straipsnį ir Susitarimą dėl GATT 1994 XXVIII straipsnio aiškinimo
                  2
               .

               4)Komisija praneša Tarybai apie derybų rezultatus ir prireikus informuoja ją apie bet kokius derybų metu galinčius įvykti svarbius pokyčius.

                     (1)

                        Susitarimo tekstą galima rasti interneto svetainėjehttps://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm

                     (2)

                        Susitarimo tekstą galima rasti interneto svetainėjehttps://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 05 23
            COM(2018) 427 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2018 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2018 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2018 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2018 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2017 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2018 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2018 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2017 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Jungtinė Karalystė nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2018 m. kovo 7 d. paskelbta 2018 m. Jungtinės Karalystės ataskaita
                  4
               . Joje įvertinta Jungtinės Karalystės pažanga, padaryta įgyvendinant 2017 m. liepos 11 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Jungtinės Karalystės pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė Europos Vadovų Tarybai ketinanti palikti Europos Sąjungą. Visa Sąjungos pirminė ir antrinė teisė Jungtinei Karalystei nebebus taikoma nuo 2019 m. kovo 30 d. 00.00 val. (Vidurio Europos laiku), jeigu ratifikuotame susitarime dėl išstojimo nebus nustatyta kita data arba Europos Vadovų Taryba, vadovaudamasi Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalimi, Jungtinei Karalystei sutikus, vieningai nenuspręs, kad Sutartys nebetaikomos nuo vėlesnės datos. Tada Jungtinė Karalystė taps trečiąja šalimi. Šiuo metu vyksta derybos, kuriomis siekiama užtikrinti tvarkingą išstojimą, įskaitant galimybę nustatyti iki 2020 m. pabaigos truksiantį pereinamąjį laikotarpį, per kurį Sąjungos teisė ir toliau bus taikoma Jungtinei Karalystei ir joje. Atsižvelgdama į tai, Komisija nepateikė ir neparengė jokio scenarijaus, kuris būtų grindžiamas galimais po „Brexit’o“ taikysimais Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės susitarimais, nes dėl šių klausimai vis dar deramasi;

               (4)2018 m. balandžio 30 d. Jungtinė Karalystė pateikė 2018 m. nacionalinę reformų programą ir 2018 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013
                  5
                23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  6
               ;

               (6)šiuo metu Jungtinei Karalystei taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2017–2018 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalus deficitas sumažės nuo 2,2 % BVP 2017–2018 m. iki 1,8 % BVP 2018–2019 m. ir iki 1,7 % BVP 2019–2020 m. Konvergencijos programoje nenurodytas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iš esmės stabilizuosis, t. y. sudarys apie 85,5 % nuo 2017–2018 m. iki 2019–2020 m., ir sumažės iki 84,8 % BVP 2021–2022 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Nors planuojamiems deficito tikslams pasiekti reikalingos priemonės apskritai yra pakankamai konkretizuotos, didėjantis valdžios sektoriaus išlaidų poreikis kai kuriose srityse gali trukdyti užtikrinti planuojamą deficito sumažinimą;

               (7)2017 m. liepos 11 d. Taryba rekomendavo Jungtinei Karalystei užtikrinti, kad 2018–2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų
                  7
                nominalus augimas neviršytų 1,8 %, o tai atitiktų 0,6 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Be to, Taryba konstatavo, kad reikėtų apsvarstyti galimybę siekti fiskalinės krypties, kuri padeda stiprinti vykstantį atsigavimą ir kartu užtikrinti Jungtinės Karalystės viešųjų finansų tvarumą. Remiantis Komisijos 2018 m. pavasario prognoze, esama rizikos 2018–2019 m. šiek tiek nukrypti nuo prevencinės dalies reikalavimų;

               (8)2019–2020 m., atsižvelgiant į didesnį kaip 60 % BVP Jungtinės Karalystės valdžios sektoriaus skolos santykį ir prognozuojamą 0,4 % gamybos apimties atotrūkį, grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neturėtų viršyti 1,6 %, o tai atitinka 0,6 % BVP struktūrinį koregavimą pagal Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų matricą. Jeigu politika nesikeis, prognozuojama, kad Jungtinė Karalystė 2019–2020 m. laikysis reikalavimo. Numatoma, kad dėl leidžiamo metinio 0,25 % nuokrypio Jungtinė Karalystė 2018–2019 m. ir 2019–2020 m. prima facie laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Apskritai Taryba mano, kad Jungtinė Karalystė turi būti pasirengusi imtis papildomų priemonių 2018–2019 m., kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (9)dėl įvairių Vyriausybės iniciatyvų, kuriomis siekiama aktyvinti būsto rinką ir ciklinį atsigavimą, toliau didėja metinė grynoji būsto pasiūla. Vis dėlto ji tebėra gerokai mažesnė už numatomą paklausą ir Jungtinei Karalystei ir toliau teks sunkus uždavinys užtikrinti pakankamą būsto pasiūlą. Tai susiję su labai griežtu ir sudėtingu žemės rinkos reguliavimu. Būsto trūkumas ir didelės išlaidos būstui kelia problemų visų pirma didelės ir augančios paklausos zonose, pvz., miestuose ir aplink juos. Vyriausybė pripažįsta šią problemą ir ėmėsi vykdyti plataus užmojo tikslą – ateinančiais metais padidinti pasiūlą. Be to, Vyriausybė dar kartą patvirtino įsipareigojimą riboti plėtrą aplink miestus. Smarkiai sumažėjo būstą turinčių jaunų žmonių skaičius, todėl didėja kartų nelygybė. Darbo našumas yra mažas ir nekinta. Didelė dalis ekonominės veiklos rezultatų, susijusių su pagrindiniais skatinamaisiais našumo veiksniais – gebėjimais, investicijomis ir veiksmingais veiklos procesais, yra palyginti prasti. Jungtinės Karalystės kelių, geležinkelių ir oro transporto tinklų pajėgumų apkrova taip pat yra didelė ir toliau didėja;

               (10)nors dauguma nominalių darbo rinkos rodiklių tebėra geri, ir toliau kyla abejonių dėl kai kurių darbo vietų kokybės. Jos susijusios su gebėjimų ugdymo, netipinių darbo formų, darbo užmokesčio, našumo, dalyvavimo darbo rinkoje ir darbingo amžiaus žmonių skurdo klausimais. Dėl visų šių klausimų paskelbtos svarbios politikos priemonės ir imtasi pokyčių. Ypač svarbu užtikrinti šių susijusių politikos sričių nuoseklumą. Gebėjimų ugdymo srityje iki šiol daug dėmesio buvo skiriama pameistrystės programoms ir techninio mokymo reformoms. Sutelkus dėmesį į kokybę abiejose srityse, galėtų atsirasti ilgalaikis didinamasis poveikis visuomenei ir ekonomikai. Jungtinė Karalystė yra viena iš tų valstybių narių, kurios jau atitinka daugiau kaip du trečdalius kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos projekto kriterijų, todėl dabar galima nustatyti ir stebėti kokybės tikslus, pvz., vykdant absolventų karjeros stebėseną. Mokymosi visą gyvenimą galimybėms užtikrinti, visų pirma asmenims, priverstiems likti darbo rinkos naujoko pozicijoje, reikia skirti išteklius, atitinkančius pameistrystės programoms ir mokyklos nebaigusiems asmenims skirtoms naujoms T lygio kvalifikacijoms numatytus išteklius;

               (11)daugiau dėmesio būtina skirti socialinės apsaugos ir įtraukties klausimams. Pradedamos vykdyti vaikų priežiūros reformos, tačiau būtina didinti vaikų, visų pirma vaikų iki trijų metų, priežiūros paslaugų pasiūlą. Kai kurių socialinės rūpybos reformų ir išlaidų mažinimo galutinis poveikis, visų pirma dirbančiųjų šeimoms, pasimatys tik ateityje;

               (12)per 2018 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Jungtinės Karalystės ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2018 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2018 m. konvergencijos programą, 2018 m. nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių Jungtinė Karalystė ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Jungtinės Karalystės politikai, bet ir tai, kiek jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą;

               (13)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2018 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Jungtinei Karalystei 2018–2019 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti, kad 2019–2020 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 1,6 %, o tai atitiktų 0,6 % BVP metinį struktūrinį koregavimą.

               2.Didinti būsto pasiūlą, visų pirma didžiausios paklausos zonose, be kita ko, dar kartą pertvarkant planavimo sistemą.

               3.Patenkinti gebėjimų ugdymo ir karjeros siekimo poreikius, nustatant tikslinius pameistrystės programų kokybės ir veiksmingumo rezultatus ir daugiau investuojant į jau dirbančių asmenų kvalifikacijos kėlimą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 427 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ir P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 226 final.

                     (5)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Įtraukiamos diskrecinės pajamų priemonės arba teisės aktais nustatytas pajamų didėjimas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje;


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 05 23
            COM(2018) 404 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2018 m. Danijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2018 m. Danijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2018 m. Danijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2018 m. Danijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2017 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2018 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2018 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2017 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Danija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2018 m. kovo 7 d. paskelbta 2018 m. Danijos ataskaita
                  4
               . Joje įvertinta Danijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2017 m. liepos 11 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Danijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2018 m. balandžio 24 d. Danija pateikė 2018 m. nacionalinę reformų programą ir 2018 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013
                  5
                23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  6
               ;

               (5)šiuo metu Danijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2018 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja 2018 m. pasiekti 0,7 % BVP nominalų deficitą ir visu programos laikotarpiu iki 2025 m. toliau laikytis vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio deficito. 2018 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės iki 35,6 % 2018 m. ir toliau mažės iki 34,2 % 2020 m., o iki 2025 m. vėl padidės iki beveik 40 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas programos laikotarpiu. Remiantis Komisijos 2018 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas sieks 0,3 % BVP perteklių 2018 m. ir 0,9 % BVP perteklių 2019 m. – šie rodikliai šiek tiek viršija 2018 m. konvergencijos programos tikslą, taip pat viršija vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Apskritai Taryba mano, kad pagal prognozes Danija 2018 ir 2019 m. turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas;

               (6)Danijos tvaraus augimo sąlyga – užtikrinti darbo jėgos pasiūlą demografinių pokyčių laikotarpiu ir pašalinti augantį darbo jėgos trūkumą tam tikruose sektoriuose. Tikėtina, kad dėl reformų, kuriomis siekiama padidinti profesinio rengimo ir mokymo kvalifikacijos siekiančių ir ją įgyjančių asmenų skaičių, ir dėl priemonių, kuriomis siekiama gerinti skaitmeninių įgūdžių ugdymą, kvalifikuotų darbuotojų pasiūla padidės. Be to, šiuo atžvilgiu būtų naudinga imtis priemonių, kuriomis į darbo rinką būtų veiksmingiau integruojamos marginalizuotos ir palankių sąlygų neturinčios grupės, t. y. menkai išsilavinęs jaunimas, sumažėjusio darbingumo asmenys bei neįgalieji ir migrantų kilmės asmenys. Neseniai priimtos integravimo į darbo rinką priemonės pradėtos įgyvendinti lėtai, tačiau naujai atvykusių pabėgėlių padėtis gerėja. Integruoti migrantų kilmės vaikus į švietimo sistemą tebėra sudėtinga, todėl jų vidutiniai mokymosi rezultatai, palyginti su kitų vaikų, yra prastesni;

               (7)spartus našumo augimas yra būtinas norint remti ekonomikos augimą, išlaikyti gana aukštą Danijos gerovės lygį ir užtikrinti šalies konkurencingumą. Nors Danijos našumo lygis, palyginti su kitų ES valstybių narių, yra aukštas, našumo augimas jau ilgą laiką mažėja, be to, yra daugybė galimų našumo augimo kliūčių (jas taip pat nustatė Danijos našumo taryba ir konkurencijos institucija). Lėtas našumo augimas visų pirma būdingas į vidaus rinką orientuotuose paslaugų sektoriuose, kuriuose Vyriausybė 2017 m. ėmėsi tik ribotų konkurencijos didinimo priemonių ir kuriuose kai kurie segmentai, pavyzdžiui, hipotekos bankai, nepatiria užsienio konkurencijos. Silpna konkurencija keliuose į vidaus rinką orientuotuose paslaugų sektoriuose (pvz., mažmeninės prekybos, finansų, komunalinių paslaugų teikimo ir tinklų pramonės, transporto ir didmeninės prekybos vaistais) vis dar stabdo našumą, investicijas ir darbo vietų kūrimą;

               (8)kelerius metus smarkiai augant būsto kainoms, kyla pervertinimo rizika, visų pirma pagrindinių miestų zonose. Europos sisteminės rizikos valdyba įspėjo aštuonias ES šalis, įskaitant Daniją, apie vidutinio laikotarpio pažeidžiamumą gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, atsiradusį dėl didėjančių būsto kainų ir didelio namų ūkių įsiskolinimo. 2017 m. namų ūkiai toliau mažino savo įsiskolinimą, tačiau jis išlieka vienas didžiausių ES (% BVP) ir, Komisijos skaičiavimais, viršija ekonomikos pagrindais ir prudencinėmis ribomis pateisinamą įsiskolinimo lygį. Be to, nuo 2013 m. labai didėja hipotekos paskolų, kurių paskolos ir pajamų santykis yra labai aukštas, dalis, visų pirma Kopenhagoje ir jos apylinkėse. Danijos valdžios institucijos patvirtino keletą naujų makroprudencinių priemonių, kuriomis siekiama dar labiau apriboti rizikingas paskolas (jos įsigalioja 2018 m. ir 2020 m.), ir nekilnojamojo turto mokesčių reformą (ji bus pradėta įgyvendinti 2021 m.), kuria siekiama mažinti regioninius būsto kainų skirtumus. Tačiau dėl labai didelio paskolos ir pajamų santykio, didelio įsiskolinimo kartu su dideliu jautrumu palūkanų normos pasikeitimui ir galimai pervertintų būsto kainų didėja kainų korekcijos, kuri gali pakenkti realiajai ekonomikai ir bankų sektoriui, rizika;

               (9)per 2018 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2018 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2018 m. konvergencijos programą, 2018 m. nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių Danija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi Sąjungos taisyklių ir gairių, nes bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą būtina stiprinti Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (10)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2018 m. konvergencijos programą ir mano, kad Danija turėtų atitikti Stabilumo ir augimo paktą,

               REKOMENDUOJA Danijai 2018–2019 m. imtis šių veiksmų:

               1.Padidinti konkurenciją į vidaus rinką orientuotuose paslaugų sektoriuose, pavyzdžiui, komunalinių paslaugų teikimo, tinklų pramonės ir finansų.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 404 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ir P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 203 final.

                     (5)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 05 23
            COM(2018) 401 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2018 m. Belgijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2018 m. Belgijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2018 m. Belgijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2018 m. Belgijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2017 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2018 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2018 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2017 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Belgija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2018 m. kovo 22 d. 2018 m. gegužės 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (toliau – euro zonai skirta rekomendacija);

               (2)kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Belgija turėtų užtikrinti, kad rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

               (3)2018 m. kovo 7 d. paskelbta 2018 m. Belgijos ataskaita
                  4
               . Joje įvertinta Belgijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2017 m. liepos 11 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Belgijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (4)2018 m. balandžio 27 d. Belgija pateikė 2018 m. nacionalinę reformų programą ir 2018 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013
                  5
                23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  6
               ;

               (6)šiuo metu Belgijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2018 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja laipsnišką nominaliojo balanso gerėjimą nuo 1,0 % BVP deficito 2017 m. iki 0,1 % BVP pertekliaus 2021 m. Planuojama, kad vidutinės trukmės biudžeto tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas – bus pasiektas ne vėliau kaip 2020 m. Tačiau iš perskaičiuoto struktūrinio balanso
                  7
                matyti, kad 2020 m. vis dar bus 0,2 % BVP deficitas. 2014 m. valdžios sektoriaus bendrosios skolos ir BVP santykis pasiekė aukščiausią beveik 107 % BVP lygį, 2017 m. sumažėjo iki maždaug 103 % BVP, o pagal 2018 m. stabilumo programą numatoma, kad jis ne vėliau kaip 2021 m. sumažės iki 94,6 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Vis dėlto priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2019 m. ir vėliau, nekonkretizuotos, dėl to pagal 2018 m. pavasario Komisijos prognozę, darant prielaidą, kad politika nesikeis, 2019 m. struktūrinis balansas pablogės;

               (7)2018 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė ataskaitą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį, kadangi Belgija nepadarė pakankamos pažangos, kad 2017 m. laikytųsi skolos mažinimo kriterijaus. Įvertinus visus reikšmingus veiksnius, kadangi šiuo metu nėra pakankamai tvirtų įrodymų, kad būtų galima padaryti išvadą dėl didelio nukrypimo Belgijoje 2017 m. bei 2016 ir 2017 m. vertinant kartu, ataskaitoje negalėjo būti padaryta galutinė išvada, ar laikomasi, ar nesilaikoma skolos kriterijaus, kaip apibrėžta Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997. Komisija iš naujo vertins reikalavimų laikymąsi remdamasi 2018 m. ex post duomenimis, kuriuos gaus 2019 m. pavasarį;

               (8)2018 m. stabilumo programoje nurodyta, kad su saugumu susijusių priemonių poveikis biudžetui 2017 m. yra didelis, ir pateikta šių papildomų biudžeto išlaidų apimties ir pobūdžio tinkamų įrodymų. Komisijos nuomone, reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos su saugumu susijusioms priemonėms 2017 m. siekė 0,04 % BVP. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad terorizmo grėsmės mastas yra neįprastas įvykis, jo poveikis Belgijos viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Todėl 2017 m. reikiamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo buvo sumažintas siekiant atsižvelgti į tas papildomas išlaidas;

               (9)2017 m. liepos 11 d. Taryba rekomendavo Belgijai užtikrinti, kad 2018 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas
                  8
                neviršytų 1,6 %, o tai atitiktų 0,6 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Be to, Taryba konstatavo, kad, vertinant 2018 m. biudžeto plano projektą, o vėliau – 2018 m. biudžeto rezultatus, reikės tinkamai atsižvelgti į tikslą siekti fiskalinės krypties, kuri padėtų stiprinti vykstantį atsigavimą ir užtikrinti viešųjų finansų tvarumą. Remiantis Komisijos atliktu Belgijos ekonomikos atsigavimo tvirtumo vertinimu, atliktu rengiant nuomonę dėl šalies biudžeto plano projekto, ir kartu deramai atsižvelgus į jos tvarumo uždavinius, nereikia atsižvelgti į jokius papildomus elementus. Remiantis Komisijos 2018 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad ir 2018 m., ir 2017–2018 m. (vertinant kartu) bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

               (10)2019 m., atsižvelgiant į 60 % BVP viršijantį Belgijos valdžios sektoriaus skolos santykį ir prognozuojamą 0,4 % gamybos apimties atotrūkį, grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neturėtų viršyti 1,8 %, o tai atitinka struktūrinį 0,6 % BVP koregavimą pagal Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų matricą. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad 2019 m. ir 2018–2019 m. laikotarpiu nuo to reikalavimo bus labai nukrypta. Prognozuojama, kad 2018 ir 2019 m. Belgija prima facie nesilaikys skolos taisyklės. Apskritai Taryba mano, kad nuo 2018 m. turėtų būti imtasi reikiamų priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Būtų apdairu bet kokias nenumatytas pajamas naudoti tolesniam valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykio mažinimui;

               (11)išlieka sunkumų užtikrinant viešųjų finansų tvarumą. 2015 m. priimtos pensijų reformos yra svarbus žingsnis siekiant mažinti ilgalaikę su visuomenės senėjimu susijusią riziką, tačiau 2018 m. visuomenės senėjimo ataskaitoje nurodyta, kad su visuomenės senėjimu susijusios ilgalaikės išlaidos pensijoms ir ilgalaikei priežiūrai bus didesnės, nei tikėtasi. Prognozuojama, kad iki 2070 m. išlaidos pensijoms padidės 2,9 proc. punkto BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytu 1,3 proc. punkto padidėjimu ir vidutiniu 0,1 proc. punkto BVP sumažėjimu euro zonoje. Atsižvelgiant į tai, šią riziką galėtų padėti mažinti visapusiškas Vyriausybės reformų veiksmų plano įgyvendinimas. Be to, numatoma, kad ilgalaikės priežiūros išlaidos iki 2070 m. padidės nuo jau ir taip ES vidurkį viršijančio 2,3 % BVP lygio iki 4,0 % BVP. Šios srities išlaidų veiksmingumas galėtų būti padidintas sumažinus padriką ilgalaikės priežiūros organizavimą, kuris atsiranda dėl kompetencijų pasiskirstymo įvairiais administraciniais lygmenimis;

               (12)tokioje federacinėje valstybėje narėje kaip Belgija, kurioje įgaliojimai už didžiąją dalį išlaidų perduoti subnacionalinio lygmens valdžios institucijoms, yra būtina veiksmingai koordinuoti biudžetą. Siekdamos pagerinti vidaus koordinavimą ir į nacionalinę teisę perkelti Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje (Fiskalinį susitarimą), federacinė vyriausybė ir regionų bei bendruomenių vyriausybės 2013 m. sudarė bendradarbiavimo susitarimą, kad nustatytų bendrus ir individualius daugiamečius fiskalinius planus, kurių vykdymą turi kontroliuoti Vyriausioji finansų taryba. Pasiektas susitarimas dėl individualių fiskalinių tikslų, kurie turi būti pasiekti iki 2020 m., o tai yra žingsnis reikiama linkme. Tačiau kol kas nėra oficialaus susitarimo dėl metinių fiskalinių tikslų visais valdžios lygmenimis. Padaryta pažanga nustatant pakankamas Vyriausiosios finansų tarybos nepriklausomumo apsaugos priemones;

               (13)vykdant fiskalinį konsolidavimą didesnis vaidmuo galėtų tekti išlaidų ribojimui. Visos viešosios išlaidos, kaip BVP dalis, viršija euro zonos vidurkį. Nepaisant potencialo skatinti augimą ilguoju laikotarpiu, viešosios investicijos, vertinant pagal Europos standartus, yra nedidelės, ypač atsižvelgiant į visas viešąsias išlaidas. Ne tik viešojo kapitalo atsargos yra nedidelės, taip pat suprastėjo viešosios infrastruktūros kokybė. Racionaliau skirstyti išlaidas ir remti augimui palankų konsolidavimą gali padėti išlaidų peržiūros. Iš regionų tik Flandrija savo biudžeto procedūroje planuoja taikyti išlaidų peržiūros metodą. Be to, jokio lygmens Belgijos valdžios institucijoms šiuo metu nėra privalomos nacionalinės išlaidų taisyklės, išskyrus sveikatos priežiūros išlaidų viršutinę ribą. Tai neatitinka vis dažnesnio tokių taisyklių priėmimo ES ir neleidžia vykdyti išlaidomis pagrįsto fiskalinio konsolidavimo. Be to, įnašai į Belgijos indėlių garantijų sistemą neinvestuojami į atskirą mažos rizikos turto portfelį;

               (14)nepaisant apskritai palankios namų ūkių turto pozicijos, skolos ir turto pasiskirstymas visuose Belgijos namų ūkiuose atskleidžia tam tikras silpnas vietas. Dėl užsitęsusio namų ūkių disponuojamųjų pajamų didėjimą lenkiančio būsto kainų augimo laikotarpio namų ūkių finansinė būklė tapo pažeidžiamesnė, nes jų skola beveik savaime didėja. Nors imtasi priemonių siekiant mažinti padidėjusią makroprudencinę riziką, dėl sudėtingo nacionalinio sprendimų dėl makroprudencinės rizikos ribojimo priėmimo proceso finansinio stabilumo rizika gali išlikti. Šiuo metu būsto kainos atrodo šiek tiek pervertintos;

               (15)kaip nurodyta 2018 m. euro zonai skirtoje rekomendacijoje, siekiant išvengti įmonių tarpusavio konkurencijos iškraipymo, sąžiningai elgtis su mokesčių mokėtojais ir apsaugoti viešuosius finansus, itin svarbu kovoti su agresyviu mokesčių planavimu. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis atskiroms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų ES teisės aktus. Ankstesnė nuosavu kapitalu pagrįsta sąlyginių palūkanų atskaitymo sistema buvo pakeista laipsniško didėjimo sistema. Naujoji sistema, kuri, kaip ir pasiūlyta iš bendros pelno mokesčio bazės atskaitoma augimo ir investicijų skatinimo lengvata, pagrįsta laipsniško didėjimo pagrindu, bus ribojama laipsniškai didėjančiu nuosavu kapitalu, kuris apskaičiuojamas remiantis 5 metų vidurkiu. Šiuo pakeitimu siekiama, kad įmonių pelno mokesčio reforma neturėtų poveikio biudžetui, kartu sprendžiant galimo sistemos naudojimo agresyviam mokesčių planavimui problemą, tačiau vis tiek mažinant skolos ir nuosavo kapitalo finansavimo iškraipymo problemą. Susirūpinimą kėlė tai, kad nėra tam tikrų konkrečių kovos su piktnaudžiavimu taisyklių, tačiau šiuo metu rengiamasi pertvarkyti kovos su piktnaudžiavimu sistemą. Tai teigiamas žingsnis. Šios sistemos veikimas bus atidžiai stebimas, siekiant užtikrinti, kad naujosiomis taisyklėmis būtų šalinamas visų formų piktnaudžiavimas. Remdamasi naujausiomis diskusijomis Komisija toliau palaikys konstruktyvų dialogą, kad būtų kovojama su mokesčių mokėtojų agresyvaus planavimo strategijomis;

               (16)pastaruoju metu augant ekonomikai buvo sukurta daug darbo vietų. 2017 m. užimtumo lygis užtikrintai augo, o nedarbo lygis dabar yra beveik prieš krizę buvusio lygio. Vis dėlto, kalbant apie 20–64 metų gyventojų užimtumo lygį (kuris 2017 m. siekė 68,1 %), Belgijai sunkiai sekasi siekti strategijoje „Europa 2020“ jai nustatyto 73,2 % tikslo. Menka pažanga padaryta didinant palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių dalyvavimą darbo rinkoje, nes neveiklumas ir nedarbas daugiausia būdingi žemos kvalifikacijos ir migrantų kilmės asmenims bei vyresnio amžiaus darbuotojams, o tai reiškia, kad tiek struktūriniai, tiek konkrečiai grupei būdingi veiksniai trukdo integruotis į darbo rinką. Visų pirma neišnaudojamas migrantų kilmės asmenų, kurie sudaro didelę darbingo amžiaus gyventojų dalį, darbo rinkos potencialas, nes jų dalyvavimo darbo rinkoje rezultatai ir toliau yra prasti. 2016 m. ne ES gimusių asmenų užimtumo lygis buvo 49,1 %, t. y. daugiau nei 20 proc. punktais mažesnis nei šalyje gimusiųjų asmenų (skirtumas dar didesnis moterų atveju). Esama tam tikrų įrodymų, kad aktyvumo skatinimo priemonės nėra vienodai veiksmingos visoms gyventojų grupėms. Nors imtasi tam tikrų priemonių siekiant padėti naujai atvykusiems asmenims integruotis ir kovoti su diskriminacija, vis dar nepakankamai įvairiais politiniais lygmenimis koordinuojami įvairių politikos sričių veiksmai, kad būtų galima spręsti problemas, susijusias su migrantų kilmės asmenų integracija į darbo rinką. Darbo rinkoje išlieka didelių regioninių skirtumų;

               (17)nepaisant pastangų sumažinti darbo jėgos mokesčių pleištą, paskatos nedirbti kai kurioms gyventojų grupėms, pavyzdžiui, vidutinį darbo užmokestį gaunantiems vieno asmens namų ūkiams ir antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui, išlieka didelės. Nepaisant ankstesnių priemonių, 2016 m. mokesčių pleištas vidutinį darbo užmokestį gaunantiems vieno asmens namų ūkiams vis dar buvo vienas didžiausių ES. Taip pat vieni didžiausių ES nedarbo spąstai mažai uždirbantiems asmenims (67 % vidutinio darbo užmokesčio vienam namų ūkiui). mokestinės paskatos nedirbti antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui, t. y. dažniausiai moteriai, išlieka didelės;

               (18)laisvų darbo vietų lygis yra vienas didžiausių ES ir rodo, jog yra didelė gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis, susijusi su, be kitų veiksnių, mažu judumu ir nepakankamais kalbos įgūdžiais Briuselio regione. Dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose lygis mažas. Kad žmonės galėtų keisti darbą, svarbu, kad patys asmenys ir darbdaviai prisiimtų didesnių įsipareigojimų dėl dalyvavimo nuolatinio mokymosi visą gyvenimą programose;

               (19)bendruomenėms palaipsniui įgyvendinant mokyklų reformas, padaryta tam tikra pažanga užtikrinant lygias galimybes dalyvauti kokybiško švietimo ir profesinio mokymo programose. Tačiau, nepaisant vidutiniškai gerų rezultatų, palyginti su kitomis valstybėmis, ilgalaikė nelygybė aukštojo mokslo srityje išlieka didelė. 15 metų mokinių mokymosi rezultatai labai skiriasi priklausomai nuo socialinės ir ekonominės padėties ir migranto statuso. Susirūpinimą kelia bendruomenių rezultatų skirtumai ir tai, kad per mažai palankių sąlygų neturinčių grupių asmenų patenka tarp geriausių gamtos mokslų, skaitymo ir matematikos srities rezultatų pasiekiančių mokinių. Dideli įvairių mokyklų rezultatų skirtumai yra tampriai susiję su nelygiomis švietimo srities galimybėmis. Nors tretinį išsilavinimą turinčių asmenų dalis yra didelė, pastebimos nevienodos galimybės gauti kokybišką išsilavinimą, kvalifikuotų darbuotojų trūkumas ir regioniniai skirtumai. Gamtos mokslų, technologijų ir matematikos sričių absolventų dalis yra viena mažiausių ES ir šių sričių darbo jėgos trūkumas gali tapti viena didžiausių kliūčių augimui ir inovacijoms. Mokytojų trūkumas kelia susirūpinimą, tačiau pažanga pertvarkant mokytojo profesiją lėta. Reikia pritaikyti mokytojų tęstinį profesinį tobulėjimą. Ir Flandrijos, ir prancūzakalbė bendruomenė ėmėsi iš esmės pertvarkyti savo švietimo sistemas. Jų pertvarka planuojama per ateinantį dešimtmetį ir vėliau. Tačiau 2017 m. pabaigoje buvo priimtas sprendimas atidėti pagrindinių priemonių įsigaliojimą. Reformų ir priemonių poveikis labai priklausys nuo jų veiksmingo įgyvendinimo ir stebėsenos;

               (20)imtasi tik nedidelių reformų siekiant švelninti griežtą paslaugų sektoriaus reglamentavimą. Flandrija panaikino tam tikriems amatininkams galiojančias Įsisteigimo įstatymo nuostatas. Nepaisant to, kai kurios profesinės paslaugos vis dar griežtai reglamentuojamos. Dėl to konkurencija šiuose sektoriuose yra nedidelė ir į rinką patenka nedaug naujų įmonių. Nepaisant pastaraisiais metais priimtų priemonių, statybų sektoriuje taikomos horizontaliosios leidimų patekti į statybos rinką sistemos, o statybos leidimų išdavimas išlieka sudėtingas. Įmonių keitimo lygis Belgijos statybų sektoriuje yra gerokai žemesnis už ES vidurkį, o tai gali reikšti, kad sektoriuje yra nepakankama konkurencija. Tai taip pat daro poveikį svarbių infrastruktūros projektų įgyvendinimui. Taip pat esama didelių geležinkelių ir kelių transporto paslaugų srities apribojimų. Mažą Belgijos ekonomikos našumo augimą daugiausia lemia menkas našumo augimas paslaugų sektoriuje. Reguliavimo apribojimai taip pat daro neigiamą šalutinį poveikį šių paslaugų naudotojams, visų pirma gamybos sektoriuje. Padidinti našumo augimą, kuris yra būtinas siekiant užtikrinti ekonomikos augimą ateityje ir valstybės finansų tvarumą, padėtų visapusiškesnės pagrindinių paslaugų sektorių struktūrinės reformos;

               (21)menka pažanga taip pat padaryta gerinant mažmeninės prekybos sektoriaus veikimą. Nepaisant pastarųjų reformų reguliavimo apribojimai vis dar daro poveikį šio sektoriaus veiklos rezultatams ir stabdo investicijas. Daugelio produktų kategorijų kainos ir toliau yra aukštesnės nei kaimyninėse šalyse. Reikia dėti daugiau pastangų, kad verslo aplinka būtų palanki konkurencijai ir investicijoms, ir taip suteikti vartotojams galimybę rinktis iš didesnio produktų mažesnėmis kainomis asortimento. Balandžio mėn. Komisija pateikė geriausios praktikos, skirtos padėti valstybėms narėms pertvarkyti mažmeninės prekybos sektorių, pavyzdžių
                  9
               ;

               (22)nepaisant kai kurių pastaraisiais metais įvykdytų reformų ir naujausių priemonių, kurių poveikis dar neįvertintas, verslumo lygis Belgijoje tebėra žemas. Verslo dinamiškumas mažas, nes verslo kūrimo lygis tebėra vienas žemiausių Europoje, gerokai žemesnis už ES vidurkį, taip pat žemas įmonių likvidavimo lygis. Be to, įmonėms ir toliau tenka sunki administracinė našta, kuriai būdingos sudėtingos procedūros ir mažas reguliavimo tikrumas;

               (23)Belgija pasiekė vidutinių rezultatų skaitmeninių viešųjų paslaugų srityje. Priešingai apskritai geriems skaitmeninės ekonomikos kūrimo srities rezultatams, jos skaitmeninių viešųjų paslaugų srities rezultatai tėra vidutiniai. Specifinių sunkumų kuriant darnias e. valdžios paslaugas visoje šalyje kyla dėl Belgijos federacinės struktūros. Dėl trinties tarp įvairių sistemų, kurios nebūtinai yra sąveikios, atsiranda nuostolių. Rimtų abejonių tebekelia teisingumo sistema, visų pirma dėl vėlavimo nagrinėti ieškinius, skaitmeninimo ir teismo duomenų patikimumo, palyginamumo ir vienodumo. Vėluojama visuose teismuose įgyvendinti tam tikrų teismo paslaugų skaitmeninimo iniciatyvas, kaip antai e. pašto dėžučių ar e. indėlių. Tačiau iki tol, kol ši vienodo kodavimo sistema nebus pritaikyta visuose teismuose, teismo proceso efektyvumo duomenys ir toliau nebus visiškai patikimi ir palyginami;

               (24)nepaisant pastarųjų reformų Belgijos mokesčių sistema tebėra sudėtinga. Dėl įmonių pelno mokesčio reformos sumažės įstatymu nustatyti mokesčio tarifai ir supaprastės sistema. Vis dėlto išlieka daug išimčių ir iškraipomąjį poveikį darančių paskatų, kaip rodo bendros mokesčių lengvatų sumos didėjimo tendencija. Galėtų būti daugiau išnaudojama galimybė pereiti prie augimui palankesnių mokesčių bazių. Su aplinkosauga susijusių mokesčių pajamos vis dar yra vienos mažiausių ES. Tačiau galimybių pereiti prie tikrų aplinkosaugos mokesčių, siekiant, be kita ko, spręsti klausimą dėl bendrovėms priklausantiems automobiliams, kurie prisideda prie oro taršos, spūsčių ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, taikomų palankių sąlygų, tikrai netrūksta;

               (25)menka pažanga padaryta mažinant transporto spūstis. Nepakankamos viešosios investicijos į infrastruktūrą, iškraipomąjį poveikį darančios mokesčių paskatos ir nepakankama transporto paslaugų srities konkurencija neigiamai veikia judumą, prisideda prie didelių spūsčių ir stabdo našumo augimą. Kelių eismo spūstys kasmet didėja, ir tai sulaiko užsienio investicijas ir lemia dideles socialines, ekonomines ir aplinkosaugos sąnaudas. Skubiausi uždaviniai yra užbaigti ir modernizuoti geležinkelių ir kelių transporto infrastruktūros statybą, ypač Briuselyje ir Antverpene ir aplink juos. Taip pat esama didelių geležinkelių ir kelių transporto paslaugų srities apribojimų. Valdžios institucijos gali paskatinti veiksmingiau naudoti esamą infrastruktūrą ir pereiti nuo individualaus transporto prie kolektyvinio ir mažataršio transporto;

               (26)per 2018 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Belgijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2018 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2018 m. stabilumo programą ir 2018 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Belgija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Belgijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą;

               (27)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2018 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  10
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Belgijai 2018–2019 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 1,8 %, o tai atitiktų 0,6 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Panaudoti nenumatytas papildomas pajamas, kad būtų greičiau mažinamas valdžios sektoriaus skolos santykis. Vykdyti numatytas pensijų reformas ir apriboti prognozuojamą ilgalaikės priežiūros išlaidų didėjimą. Toliau visapusiškai įgyvendinti 2013 m. bendradarbiavimo susitarimą, siekiant koordinuoti visų valdžios lygmenų fiskalinę politiką. Visais valdžios lygmenimis didinti viešųjų išlaidų veiksmingumą ir gerinti jų sandarą siekiant sudaryti sąlygas viešosioms investicijoms, visų pirma atliekant išlaidų peržiūras.

               2.Šalinti paskatas nedirbti ir didinti aktyvios darbo rinkos politikos, visų pirma taikomos žemos kvalifikacijos darbuotojams, migrantų kilmės asmenims ir vyresnio amžiaus darbuotojams, veiksmingumą. Vykdyti švietimo ir mokymo reformas, be kita ko, užtikrinant vienodas galimybes ir didinant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos sričių absolventų dalį.

               3.Mažinti reglamentavimo ir administracinę naštą, siekiant skatinti verslumą ir didinti paslaugų, visų pirma mažmeninės prekybos, statybos ir profesinių paslaugų, srities konkurenciją. Spręsti didėjančias judumo problemas, visų pirma investuojant į naują arba esamą transporto infrastruktūrą ir stiprinant paskatas naudotis kolektyviniu ir mažataršiu transportu.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 401 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ir P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 200 final.

                     (5)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, Komisijos perskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką.

                     (8)

                        Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Įtraukiamos diskrecinės pajamų priemonės arba teisės aktais nustatytas pajamų didėjimas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje.

                     (9)

                        COM(2018) 219 final.

                     (10)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.