               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 18
            COM(2016) 343 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2016 m. Rumunijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2016 m. Rumunijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2016 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Rumunijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje Rumunija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2016 m. Rumunijos ataskaita
                  6
                paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Rumunijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus
                  7
               . Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Rumunijoje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas;

               (3)2016 m. balandžio 28 d. Rumunija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  8
               ;

               (5)trečioji mokėjimų balanso finansinės paramos programa (2013–2015 m.) baigta vykdyti 2015 m. rugsėjo mėn., neatlikus užbaigtos peržiūros. Trečioji oficiali peržiūros misija (2015 m. birželio 16–30 d.), kurios tikslas buvo įvertinti programos sąlygų įgyvendinimą, neužbaigta. Nors keliose srityse padaryta tam tikra pažanga, pagrindinėse politikos srityse pasiekti dabartinės ir ankstesnės programų rezultatai suprastėjo. Priežiūra po minėtos programos įgyvendinimo, pradėta vykdyti 2015 m. spalio 1 d., bus tęsiama tol, kol bus grąžinta bent 70 % paskolų, suteiktų pagal pirmąją mokėjimų balanso programą, t. y. bent iki 2018 m. pavasario;

               (6)šiuo metu Rumunijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo -0,7 % BVP 2015 m. iki -2,9 % BVP 2016 ir 2017 m. Manoma, kad struktūrinis balansas taip pat pablogės. Programoje numatoma nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinio deficito, – kuris buvo pasiektas 2014 ir 2015 m., ir neplanuojama iki jo sugrįžti programos laikotarpiu. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP programos laikotarpiu išliks žemesnis nei 40 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2016 m. ir šiek tiek palankus 2017 m. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad bus didelių nukrypimų ir 2016 m., ir, jeigu politika nesikeis, 2017 m. Be to, Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2017 m. bus 3,4 % BVP, t. y. viršys Sutartyje numatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Rumunija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;

               (7)Rumunijos fiskalinė sistema teoriškai yra patikima, tačiau ji nėra veiksmingai taikoma praktiškai. Vykdant įprastą biudžeto procedūrą nebuvo inicijuota ir priimta nė viena iš dabartinių deficitą didinančių fiskalinių priemonių. 2015 m. buvo pažeistas reikalavimas įtraukti Finansų ministerijos patikrintą poveikio vertinimą, skirtą naujoms teisėkūros iniciatyvoms, kurios didina valstybės išlaidas arba mažina valstybės pajamas, laikytis viršutinių išlaidų ribų ir siūlyti pajamų sumažėjimo kompensacines priemones. Faktiškai Fiskalinei tarybai duodama labai mažai laiko reaguoti į biudžeto pasiūlymus, o į jos nuomonę ir rekomendacijas nepakankamai atsižvelgiama. 2016 m. biudžeto įstatyme nustatytas 2,95 % BVP fiskalinio deficito tikslas, dėl to bus daug nukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslo. Tai nukrypimas nuo nacionalinės fiskalinės sistemos;

               (8)siekiant pagerinti mokesčių surinkimą ir mokestinių prievolių vykdymą, įgyvendinama keletas priemonių. Jos apima privalomus kasos aparatus, sugriežtintas atsiskaitymo grynaisiais pinigais taisykles, naują PVM registravimo tvarką, aktyvesnį mokesčių institucijos (ANAF) vykdomą auditą ir tęsiamą šios institucijos pertvarką. Tačiau didelis mokesčių slėpimo mastas ir žemas mokestinių prievolių vykdymo lygis vis dar kelia problemų. Nedeklaruojamas darbas ir nedeklaruojamas darbo užmokestis ir toliau neigiamai veikia mokestines pajamas ir iškreipia ekonomiką. Priemonių, įskaitant tas, kurias taiko darbo inspekcija ir kuriomis siekiama sumažinti nedeklaruojamą darbą, veiksmingumas išlieka ribotas;

               (9)vyrų ir moterų pensinio amžiaus išlyginimo įstatymas Parlamente svarstomas nuo 2013 m. Jį priėmus labai padidėtų vyresnio amžiaus moterų dalyvavimas darbo rinkoje, sumažėtų vyrų ir moterų pensijų skirtumas ir sumažėtų vyresnio amžiaus moterų skurdo rizika;

               (10)2015 m. darbo rinkos sąlygos pagerėjo. Nedarbo lygis mažas ir užimtumo lygis auga. Ilgalaikio nedarbo lygis žemesnis už ES vidurkį. Tačiau lieka didelių problemų, ypač susijusių su didele nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo dalimi, o informavimo galimybės, siekiant juos veiksmingai įtraukti į veiklą, yra ribotos;

               (11)nepaisant privalomo informacijos apie laisvas darbo vietas perdavimo nacionalinei užimtumo agentūrai, ji vangiai teikia individualiems darbo ieškančių asmenų poreikiams pritaikytas paslaugas ir darbdaviams siūlo nedaug paslaugų. Priimta konkretiems poreikiams pritaikytos paramos teikimo įvairių kategorijų bedarbiams tvarka, tačiau ji dar neįgyvendinta. Užimtumo ir socialinės tarnybos bendradarbiauja labai ribotai, todėl didinti socialinės paramos gavėjų aktyvumą yra dar sunkiau;

               (12)minimalus darbo užmokestis, kuris yra tarp mažiausių visoje ES, nuo 2013 m. labai padidėjo, o dėl objektyvių jo nustatymo kriterijų stokos kyla neaiškumų. Sudaryta trišalė darbo grupė, kuriai pavesta parengti minimalaus darbo užmokesčio nustatymo reformą, tačiau ir toliau nėra aiškių gairių ar kriterijų, kuriais būtų atsižvelgiama į jos poveikį darbo vietų kūrimui, socialinėms sąlygoms ir konkurencingumui. Apskritai socialinis dialogas tebėra silpnas;

               (13)Rumunijos patiriama skurdo arba socialinės atskirties rizika yra viena didžiausių ES. Aktyvesnis socialinės paramos gavėjų įtraukimas į darbo rinką yra labai ribotas, ypač kaimo vietovėse. Socialinis bazinis indeksas, kuriuo grindžiamos socialinių išmokų sumos, nėra reguliariai atnaujinamas pagal ekonominę padėtį, o tai per tam tikrą gali neigiamai paveikti išmokų adekvatumą. Parlamentui priimti pateiktas minimalių įtraukties pajamų įstatymas turėtų padėti tikslingiau paskirstyti išmokas ir pagerinti jų adekvatumą, taip pat aktyviau įtraukti minimalių įtraukties pajamų gavėjus į darbo rinką. Tačiau keliomis Vyriausybės kovos su skurdu paketo priemonėmis šį klausimą siekiama spręsti taikant integruotą požiūrį (švietimo, sveikatos apsaugos, būsto, socialinės apsaugos, transporto srityse);

               (14)švietimo srityje Rumunija vis dar patiria sunkumų. Kelios strategijos apima mokymąsi visą gyvenimą, profesinį rengimą ir mokymą, tretinį išsilavinimą ir mokyklos nebaigimą. Tačiau mokyklos nebaigusių asmenų skaičius išlieka gerokai didesnis už ES vidurkį, iš dalies dėl to, kad labai vėluojama įgyvendinti 2015 m. patvirtintą strategiją. Prevencinės ir darbo su atsiliekančiaisiais programos yra ribotos. Pažeidžiamos grupės, pvz., romai ir neturtingų šeimų vaikai, ir toliau patiria kliūčių, ypač kaimo vietovėse, norėdami gauti kokybišką išsilavinimą ir baigti mokyklą. Ankstyvojo ugdymo ir priežiūros srityje Rumunija ėmėsi veiksmų, kad padėtų palankių sąlygų neturintiems vaikams (4–6 m.) lankyti darželius. Ankstyvojo ugdymo paslaugų, skirtų 0–3 m. vaikams, teikimas tebėra ribotas. Neseniai priimto teisės akto nuostatos dėl ilgesnių vaiko priežiūros atostogų ir nepakankamos paskatos dirbti gali padidinti kliūtis moterims dalyvauti darbo rinkoje. Vidurinio profesinio rengimo ir mokymo įstaigų dalyvių skaičius viršija ES vidurkį, bet šių įstaigų nebaigusių asmenų dalis išlieka didelė. Tretinį išsilavinimą įgijusių asmenų dalis didėja, tačiau aukštojo mokslo kokybė ir ryšys su darbo rinka yra riboti. Dalyvavimo suaugusiųjų švietimo programose lygis labai mažas;

               (15)Rumunijos sveikatos srities rezultatai yra prasti. Tiek vyrų, tiek moterų vidutinė tikėtina gyvenimo trukmė gimstant yra gerokai trumpesnė už ES vidurkį. Galimybė gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir pernelyg didelis naudojimasis priežiūra ligoninėse tebėra pagrindinės problemos. Dėl plačiai paplitusio neoficialus atsiskaitymo mažas pajamas gaunantys asmenys turi mažiau galimybių gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Rumunija priėmė priemones, kuriomis siekia suteikti daugiau galimybių mažas pajamas gaunantiems pensininkams ir atokiose bei izoliuotose bendruomenėse gyvenantiems asmenims gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Kuriamas socialinių ir sveikatos priežiūros tarpininkų tinklas ir pateiktas bendruomenės paslaugų įstatymo projekto pasiūlymas. Neįgalių asmenų deinstitucionalizavimas ir toliau kelia problemų;

               (16)Rumunija ėmėsi veiksmų, kad išspręstų mažo sveikatos priežiūros sistemos finansavimo ir jos neveiksmingo valstybės išteklių naudojimo problemas. Šios reformos apėmė sveikatos priežiūros sektoriaus įsiskolinimų padengimą, išlaidų vaistams tvarumo didinimą, e. sveikatos sprendimų diegimą, sveikatos priežiūros sistemos finansavimo gerinimą, strategijos, kuria siekiama išteklius iš priežiūros ligoninėje perkelti prevencinei ir pirminei priežiūrai, rengimą ir centralizuotas viešųjų pirkimų procedūras. Tačiau dėl administracinių pajėgumų stygiaus 2014–2020 m. nacionalinės sveikatos priežiūros strategijos įgyvendinimas užtruko. Visų pirma sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą riboja ligoninių sektoriaus modernizavimo vilkinimas ir perėjimas nuo stacionarinės prie ekonomiškesnės ambulatorinės sveikatos priežiūros;

               (17)pagrindiniai Rumunijos vystymosi skirtumai yra tarp miesto ir kaimo vietovių. Užimtumo, socialinės srities, sveikatos priežiūros ir švietimo rezultatai pastarosiose vietovėse yra mažesni, ir žmonės turi mažiau galimybių mokytis, gauti medicininių, pagrindinių komunalinių ir viešųjų paslaugų dėl mažesnių ir suskaidytų vietos administracinių pajėgumų. Tuo tarpu kaimo vietovių socialinį ir ekonominį vystymąsi riboja nepakankamai gerai išvystyta transporto infrastruktūra ir ribotas viešasis ir privatusis transportas, taip pat didelės važinėjimo į darbą išlaidos ir ribotos galimybės naudotis plačiajuosčio ryšio infrastruktūra. Maža pridėtinė vertė žemės ūkio srityje ir ekonomikos įvairinimo stoka kaimo vietovėse trukdo vystyti tvarią žemės ūkio ekonomiką. Didelė procentinė dalis kaimo vietovių darbo jėgos užsiima natūriniu arba pusiau natūriniu ūkininkavimu, kuris susijęs su paslėptu nedarbu arba neapmokamu šeimos darbu, mažu našumu ir skurdu. Kovos su skurdu pakete, kuris bus daugiausia finansuojamas ES lėšomis, numatomas integruotas kovos su skurdu, taip pat ir kaimo vietovėse, metodas. Yra planų sudaryti integruotas bendruomenių grupes, kurios teiks kelias integruotas paslaugas palankių sąlygų neturinčioms bendruomenėms, tačiau jie dar neįgyvendinti;

               (18)strateginė viešojo administravimo reformos sistema jau buvo sukurta 2014 m., tačiau 2015 m. ji buvo vangiai įgyvendinama. Siekiant padidinti viešojo administravimo veiklos skaidrumą ir našumą, 2016 m. priimtos kai kurios svarbios iniciatyvos. Tačiau vėluojant patvirtinti bendrą skaidrų žmogiškųjų išteklių valdymo metodą, ypač dėl įdarbinimo ir (arba) paskyrimo, vertinimo, atlyginimų, karjeros galimybių visų kategorijų darbuotojams ir mokymo, sudaromos sąlygos pagrindines procedūras ir sprendimus taikyti savo nuožiūra. Kartu su nestabiliomis organizacinėmis struktūromis tai daro neigiamą poveikį valstybės tarnybos nepriklausomumui ir profesionalumui, taip pat jos veiksmingumui ir našumui. Sudėtingos administracinės procedūros, neveiksminga viešųjų pirkimų sistema ir plačiai paplitusi korupcija trukdo teikti paslaugas (įskaitant e. valdžios paslaugas) visuomenei ir įmonėms. Ir toliau nepakankamai taikomas strateginis planavimas, programų biudžeto sudarymas, konsultacijų praktika ir įrodymais pagrįstos politikos formavimas. Šios problemos trukdo įgyvendinti svarbią politiką daugelyje sričių, įskaitant veiksmingą turimų ES lėšų ir kitos finansinės paramos panaudojimą;

               (19)svarbiausiuose ekonomikos sektoriuose dominuojančių valstybės įmonių veiklos rezultatai paprastai yra nepakankamai geri. Šios įmonės ypač paplitusios svarbiausiuose infrastruktūros pramonės sektoriuose, joms tenka 44 % apyvartos ir 77 % užimtumo energetikos sektoriuje ir atitinkamai 24 % ir 28 % transporto sektoriuje. Skubus Vyriausybės potvarkis Nr. 109/2011 dėl valstybės įmonių bendrojo valdymo 2016 m. gegužės 10 d. tapo įstatymu; jis priimtas su pakeitimais, kuriais jis geriau suderinamas su tarptautine gerąja praktika. Rumunija vėl pradėjo samdyti profesionalius vadovus, kurie pakeis laikinąją vadovybę keliose valstybės įmonėse, tačiau pažanga lėtesnė, nei skelbta iš pradžių. Siekiant padidinti valstybės įmonių skaidrumą ir atskaitomybę, būtų naudinga sparčiau priimti metinį biudžetą ir patvirtinti bei skelbti audituotas metines finansines ataskaitas. Rengiamas naujas privatizavimo įstatymas. Tačiau jame gali būti nuostatų, prieštaraujančių įmonių valdymo teisės aktams. Ypač susirūpinimą kelia tai, kad gali sutapti privatizavimo specialiojo administratoriaus ir įmonės vadovybės atsakomybė;

               (20)nepaisant teisminių institucijų pastangų panaikinti aukšto lygio korupciją, korupcijos vis dar esama daugelyje ekonomikos sektorių, su ja susiję visų Vyriausybės lygių paskirtieji ir išrinktieji pareigūnai, taip pat viešųjų įstaigų valstybės tarnautojai ir darbuotojai. Įgyvendinamos esminės teismų reformos, tačiau didelis teismų darbo krūvis, teismo sprendimų nuspėjamumas ir tinkamas jų vykdymo užtikrinimas, taip pat teisminėms institucijoms daromas išorės spaudimas tebekelia susirūpinimą. Pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Rumunija gauna rekomendacijas dėl teismų reformos ir kovos su korupcija. Todėl šios sritys neįtrauktos į Rumunijai skirtas rekomendacijas;

               (21)finansų sektoriaus patikimumas pagerėjo. Tačiau sektorius išlieka pažeidžiamas nacionalinių teisinių iniciatyvų atžvilgiu. Neseniai priimtas skolos panaikinimo įstatymas, atgaline data taikomas dabartinėms paskoloms, gali sudaryti sunkumų tam tikroms kredito įstaigoms ir lemti silpnesnę kreditavimo veiklą. Įstatymas gali padidinti riziką finansų sektoriaus stabilumui ir tai gali turėti reikšmės visai ekonomikai. Kiti įvykiai, kurie gali neigiamai paveikti bankus, apima pasiūlymą konvertuoti paskolas užsienio valiuta į paskolas vietos valiuta ir kai kuriuos teismo sprendimus dėl nesąžiningų paskolų sutarčių sąlygų;

               (22)nepakankama arba prastos kokybės infrastruktūra – vienas problemiškiausių veiksnių vykdant verslą Rumunijoje ir kliūtis vykdyti prekybą ir plėtoti ekonomiką. Nepaisant pastaruoju metu pastebėto nedidelio pagerėjimo, Rumunija vis dar užima paskutinę vietą, palyginti su kitomis to paties regiono šalimis, vertinant pastebimą transporto ir telekomunikacijų infrastruktūros kokybę. Jos kelių ir greitkelių tinklas yra mažas, palyginti su kitų šalių tinklais ir šalies dydžiu. Pagrindinio transporto plano priėmimas ir susijusi geležinkelio reforma pakartotinai nukelta;

               (23)Rumunijos viešųjų investicijų lygis – antras mažiausias tarp kitų šalių, ir joje vienintelėje iš visų šalių viešosios investicijos nuo 2008 m. kiekvienais metais mažėjo. Pastaruoju metu ji deda nuolatines pastangas, kad sustiprintų tarpžinybinį bendradarbiavimą, pertvarkytų viešųjų pirkimų sistemą ir gerintų investicinių projektų planavimą ir įgyvendinimą. Vis dėlto viešųjų investicijų projektai dar nepakankamai parengti ir jiems gali būti padaryta išorės įtaka. Projektų atrankai vis dar trukdo vidutinio laikotarpio ir ilgalaikio planavimo bei strateginių prioritetų stoka, poreikis pasiekti susitarimą su keliais sprendimus priimančiais subjektais, Viešųjų finansų ministerijos Viešųjų investicijų vertinimo skyriaus riboti vykdymo užtikrinimo įgaliojimai ir atrankos kriterijų stoka vietos plėtros nacionalinėje programoje;

               (24)nepaisant labai pagerėjusio sąnaudų konkurencingumo ir prekybos veiklos rezultatų, Rumunijos su sąnaudomis nesusijęs konkurencingumas ir toliau kelia problemų. Struktūrinės kliūtys trukdo pereiti prie didesnės papildomos vertės ekonomikos ir riboja Rumunijos gebėjimą skatinti tvarų augimą. Sudėtingos administracinės procedūros, kintanti fiskalinė ir mokesčių politika bei silpna verslo aplinka ir toliau neigiamai veikia investicinius sprendimus. Didelis mokesčių slėpimo mastas ir nedeklaruojamas darbas mažina mokestines pajamas ir iškreipia ekonomiką. Galimybės mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansavimą lieka ribotos;

               (25)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Rumunijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Rumunija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (26)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę
                  9
                visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Rumunijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.2016 m. riboti nuokrypį nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir 2017 m. užtikrinti 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą, nebent vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas mažesnėmis pastangomis. Užtikrinti fiskalinės sistemos taikymą ir toliau stiprinti mokestinių prievolių vykdymą ir mokesčių surinkimą. Užtikrinti, kad teisėkūros iniciatyvos nepakenktų teisiniam tikrumui ir nekeltų rizikos finansiniam stabilumui. Jei būtina, priimti priemones tokiai rizikai mažinti.

               2.Stiprinti nacionalinės užimtumo agentūros paslaugas, skirtas darbdaviams ir darbo ieškantiems asmenims, visų pirma pritaikant paslaugas individualiems darbo ieškančių asmenų poreikiams, geriau jas susiejant su socialinėmis paslaugomis ir padedant agentūroje neregistruotam jaunimui. Konsultuojantis su socialiniais partneriais, nustatyti objektyvius minimalaus darbo užmokesčio nustatymo kriterijus. Imtis veiksmų, kad būtų užkirstas kelias mokyklos nebaigimui, ir teikti daugiau kokybiško švietimo paslaugų, ypač romams. Išlyginti vyrų ir moterų pensinį amžių.

               3.Pažaboti neoficialų atsiskaitymą sveikatos apsaugos sistemoje ir užtikrinti daugiau galimybių gauti ambulatorinės priežiūros paslaugas. Stiprinti viešojo administravimo žmogiškųjų išteklių valdymo nepriklausomumą ir skaidrumą. Supaprastinti įmonėms ir visuomenei skirtas administracines procedūras. Stiprinti valstybės įmonių bendrąjį valdymą.

               4.Suteikti daugiau galimybių naudotis integruotomis viešosiomis paslaugomis, plėtoti bazinę infrastruktūrą ir skatinti įvairinti ekonomiką, visų pirma kaimo vietovėse. Priimti ir įgyvendinti pagrindinį transporto planą. Stiprinti viešųjų investicijų projektų pirmenybės nustatymą ir rengimą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 343 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ir P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 91 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 18
            COM(2016) 345 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2016 m. Slovakijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2016 m. Slovakijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2016 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Slovakijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje Slovakija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos
                  6
               . Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Slovakija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

               (2)2016 m. Slovakijos ataskaita
                  7
                paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Slovakijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2016 m. balandžio 29 d. Slovakija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  8
               ;

               (5)šiuo metu Slovakijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominalų balansą gerinti iki –1,9 % BVP 2016 m. ir toliau laipsniškai iki –1,3 % BVP 2017 m. Pagal stabilumo programą vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – užtikrinti 0,5 % BVP struktūrinį deficitą – būtų pasiektas 2019 m. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks 52,9 % 2016 m. ir toliau mažės iki 47,3 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad Slovakija kiek nukryps nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 m., o 2017 m., jei politika nesikeis, turėtų užtikrinti rekomenduojamą koregavimą. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Slovakija iš esmės turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vis dėlto 2016 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių. Šiuo tikslu itin svarbu nustatyti privalomas viršutines išlaidų ribas (ką padaryti buvo ilgai atidėliota) ir įgyvendinti ekonomiškai naudingiausią programą siekiant padidinti viešųjų išlaidų veiksmingumą, taip pat numatant tam tikrų sričių išlaidų peržiūrą;

               (6)ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Slovakijoje tebekelia susirūpinimą. Jį daugiausia kelia prognozuojamas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų sveikatos priežiūrai ir pensijoms didėjimas. Numatoma, kad dėl senėjančios visuomenės ir mažo gimstamumo Slovakijos išlaidų pensijoms didėjimo tempas iki 2060 m. bus vienas sparčiausių ES. Slovakijoje teisės aktais nustatytas pensinis amžius yra gana nedidelis, iš dalies dėl tikėtinos gyvenimo trukmės veiksnių. Sveikatos priežiūros išlaidos yra pagrindinis su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimo veiksnys. Numatoma, kad viešosios sveikatos priežiūros išlaidos ilguoju laikotarpiu smarkiai augs, nors ir palyginti nuo žemo pradinio lygio. Nepaisant tam tikro sveikatos rodiklių pagerėjimo, jie Slovakijoje vis dar labai prasti. Siekdama padidinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą Vyriausybė vykdė priemones, susijusias su tiek stacionarine, tiek ambulatorine priežiūra. Tęsiamos pastangos įdiegti integruotą priežiūros modelį. Šios reformos sėkmė, ko gero, priklausys nuo to, kiek pagrindinės suinteresuotosios šalys įsipareigos ją vykdyti, ar bus įtraukti sveikatos priežiūros centrai ir ligoninės ir ar bus priimta pakankamai tinkamų darbuotojų. Nepaisant priimtų priemonių riboti tolesnį skolos valstybinėse ligoninėse didėjimą, kelių iš jų finansinė padėtis vis dar prasta. Dar yra sunkumų, susijusių su siekiu iš esmės pakeisti neigiamas išlaidų tendencijas, tai yra, pertvarkyti ligoninių pajėgumą, įdiegti numatomą kompensavimo sistemą ir didinti konkurenciją sveikatos priežiūros viešųjų pirkimų srityje. Kalbant apie ambulatorinę priežiūrą, silpną bendrosios praktikos gydytojų nukreipiamąjį vaidmenį iš dalies lemia ne visai optimali bendrosios praktikos gydytojų ir specialistų kompetencijos paskirstymo sistema, pagal kurią pirmenybė teikiama brangesnei specializuotai priežiūrai. Vyriausybės priemonės, kuriomis siekiama kovoti su mokestiniu sukčiavimu, prisidėjo prie geresnio mokesčių, visų pirma pridėtinės vertės mokesčio (PVM), surinkimo. Vis dėlto PVM nepriemoka išlieka didelė ir tai rodo, jog yra nuolatinių sunkumų užtikrinti mokestinių prievolių vykdymą. Pastaraisiais metais daug dėmesio skyrus PVM surinkimui mažiau dėmesio skirta kitoms svarbioms mokesčių sritims, pavyzdžiui, pajamų apmokestinimui. Be to, sutelkus dėmesį į auditą liko neišplėtotos kitos mokesčių administratoriaus funkcijos, tokios kaip skolų išieškojimas. Tai leidžia daryti išvadą, kad yra galimybių gerinti išteklių paskirstymą mokesčių sistemoje. Dar neparengta prievolių vykdymo tikslų nustatymo strategija;

               (7)nepaisant dėl stipraus ekonomikos atsigavimo ir pastaruoju metu priimtų politikos priemonių pagerėjusios padėties darbo rinkoje, ilgalaikis nedarbas tebekelia rūpesčių. Ilgalaikis nedarbas ir toliau išlieka vienas didžiausių ES (7,6 %, palyginti su 4,3 % visoje ES trečiąjį 2015 m. ketvirtį). Jis visų pirma paplitęs tarp marginalizuotų romų, žemos kvalifikacijos asmenų ir jaunimo. Nedarbo problemai spręsti imtasi priemonių profesinio rengimo ir mokymo, subsidijuojamų darbo vietų ir profesinio konsultavimo srityse. Vis dėlto daugelio šių reformų įgyvendinimo sėkmė priklausys nuo valstybinės užimtumo tarnybos gebėjimų. Nepaisant to, kad centrinis darbo biuras buvo reorganizuotas ir pagerintos galimybės mokytis, vis dar yra sunkumų teikiant individualizuotą paramą ilgalaikiams bedarbiams ir pažeidžiamų asmenų grupėms. Romų dalyvavimas Slovakijos darbo rinkoje išlieka labai mažas, o pažanga didinant jų užimtumo lygį labai lėta. Žemas išsilavinimo bei įgūdžių lygis ir diskriminacija yra veiksniai, darantys įtaką menkam romų dalyvavimui darbo rinkoje. Mažas vaisingo amžiaus moterų užimtumo lygis gali būti ilgų vaiko priežiūros atostogų (iki trejų metų), vaikų priežiūros įstaigų, ypač skirtų vaikams iki trejų metų, stygiaus, didelių vaikų priežiūros paslaugų kainų ir ribotai taikomo lankstaus darbo grafiko rezultatas. Be to, išlieka regionų skirtumai – nedarbo lygis rytų Slovakijoje vis dar dvigubai didesnis nei Bratislavoje. Kalbant apie darbo rinkos paslaugų valdymą, priemonės, kurių buvo imtasi pastaraisiais mėnesiais, nėra specialiai pritaikytos Slovakijos darbo rinkos struktūriniams uždaviniams spręsti;

               (8)švietimo sistema nepakankamai pritaikyta Slovakijos ekonomikos potencialui didinti. Švietimo rezultatai, vertinant pagal tarptautinius standartus, žemi ir dar labiau suprastėjo. Tai daugiausia susiję su mokytojų švietimo neadekvatumu ir nedideliu mokytojo profesijos patrauklumu. Nepaisant to, kad 2016 m. mokytojų atlyginimai padidėjo 4 %, mažas darbo užmokestis ir nepakankamas praktinis mokymas yra vieni iš veiksnių, kodėl šią profesiją jaunimas laiko nepatrauklia. Neseniai priimti kovos su segregacija teisės aktai dar turi būti įgyvendinti, kad būtų pasiekta teigiamų pokyčių ir padidintas romų dalyvavimas bendrojo švietimo, taip pat ikimokyklinio ugdymo sistemoje;

               (9)viešajam administravimui vis dar trūksta veiksmingumo. Dėl susiskaidžiusio ir nepaslankiai organizuoto viešojo administravimo stokojama veiksmingo koordinavimo. 2015 m. spalio mėn. priimta žmogiškųjų išteklių valdymo strategija yra žingsnis reikiama linkme. Tačiau iki šiol nepriimtas naujas valstybės tarnybos aktas, būtinas sėkmingam strategijos įgyvendinimui. Vyriausybė ėmėsi kelių kovos su korupcija priemonių, tačiau jų poveikis kol kas ribotas. Konkrečiai Slovakijoje pradėta nedaug baudžiamųjų bylų ir yra nedaug traukimo baudžiamojon atsakomybėn už korupciją, įskaitant neteisėtą veiklą vykdant viešuosius pirkimus, atvejų. Sutrumpintos didelės apimties investicijų ir infrastruktūros projektų atveju taikomos statybos leidimų išdavimo procedūros. Konkursų kokybė nukenčia dėl nekonsoliduoto valdymo, faktiniais duomenimis grindžiamos viešųjų pirkimų procedūros nebuvimo, menko profesinio pasirengimo, interesų konfliktų, konkrečiai nustatytų konkurso specifikacijų ir pernelyg dažno mažiausios kainos kriterijaus taikymo sudarant sutartį. Nuolat pabrėžiama, kad viešųjų pirkimų trūkumai neigiamai veikia viešųjų išteklių veiksmingą paskirstymą. Dažni teisės aktų pakeitimai ir varginančios administracinės procedūros bei reikalavimai daro poveikį Slovakijos įmonėms. Didelės kai kurioms profesinėms paslaugoms ir tinklų pramonės šakose taikomos administracinės ir reguliavimo kliūtys, sutarčių vykdymo užtikrinimo ir nemokumo problemų sprendimo sričių trūkumai, taip pat ilgalaikės teisinės sistemos kokybės problemos kenkia verslo aplinkai ir atgraso investicijas. Buvo imtasi kai kurių priemonių verslo vykdymui palengvinti, pavyzdžiui, 2015 m. spalio mėn. buvo įsteigtas Geresnio reglamentavimo centras, o 2016 m. pradžioje – Nacionalinis verslo centras. Vis dėlto mažojo verslo akto pagal MVĮ vystymo strategiją priėmimas buvo atidėtas;

               (10)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovakija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

               (11)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Slovakijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti 0,25 % BVP metinį fiskalinį koregavimą 2016 m. ir 0,5 % BVP 2017 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Pagerinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą. Imtis priemonių mokestinių prievolių vykdymui gerinti.

               2.Gerinti ilgalaikiams bedarbiams ir kitoms pažeidžiamoms grupėms skirtas aktyvumo skatinimo priemones, įskaitant individualizuotas paslaugas ir tikslinius mokymus. Lengvinti galimybes moterims įsidarbinti, visų pirma plečiant įperkamų kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų teikimą. Gerinti švietimo rezultatus didinant mokytojo profesijos patrauklumą ir didinant romų vaikų dalyvavimą nuo ankstyvosios vaikystės bendrojo švietimo sistemoje.

               3.Konsoliduoti valdymą, stiprinti perėjimą nuo vien kaina grindžiamos prie kokybe grindžiamos konkurencijos ir sustiprinti persekiojimą už neteisėtą veiklą vykdant viešuosius pirkimus. Pagerinti viešojo administravimo žmogiškųjų išteklių valdymo skaidrumą, kokybę ir veiksmingumą, visų pirma priimant naują valstybės tarnybos aktą, ir padidinti teisingumo sistemos veiksmingumą. Priimti visapusišką planą siekiant šalinti administracines ir reguliavimo kliūtis įmonėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 345 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ir P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 93 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 18
            COM(2016) 346 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2016 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Suomijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2016 m. Suomijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Suomijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje Suomija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos
                  7
               . Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d.; Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Suomija turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos;

               (2)2016 m. Suomijos ataskaita
                  8
                paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Suomijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus
                  9
               . Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Suomijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma būtina spręsti sąnaudų konkurencingumo praradimo problemą; ji kaupėsi kelerius metus ir daugiausia atsirado dėl ilgą laiką sparčiau už našumą didėjusio darbo užmokesčio – dėl to nuo 2008 iki 2012 m. smarkiai pablogėjo einamosios sąskaitos balansas. Analizėje taip pat atkreiptas dėmesys į didelę vidutinio laikotarpio ir ilgalaikę riziką viešųjų finansų, kurių būklė jau ir taip sunki, tvarumui;

               (3)2016 m. balandžio 14 d. Suomija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  10
               ;

               (5)2016 m. stabilumo programoje nurodyta, kad išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui yra didelis, ir pateikta tinkamų įrodymų apie šių papildomų biudžeto išlaidų apimtį ir pobūdį. Komisijos manymu, 2015 m. reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos sudarė 0,05 % BVP ir šiuo metu manoma, kad 2016 m. jos sieks 0,2 % BVP. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos galėtų būti priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas yra išskirtinis atvejis, jų poveikis Suomijos viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Todėl 2015 m. reikiamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo buvo sumažintas siekiant atsižvelgti į tas išlaidas. Kalbant apie 2016 m., galutinis bendras ir reikalavimus atitinkančių sumų vertinimas bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Suomijos valdžios institucijų pateiktais stebėjimų duomenimis;

               (6)šiuo metu Suomijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. gegužės 18 d. Komisija pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį parengė pranešimą, nes Suomijos valdžios sektoriaus skola 2015 m. viršijo 60 % BVP pamatinę vertę. Analizėje padaryta išvada, kad skolos kriterijus laikytinas įvykdytu. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominaliojo balanso pagerėjimą iki –2,5 % BVP 2016 m. ir toliau iki –1,3 % BVP 2020 m. Vyriausybė planuoja iki 2019 m. pasiekti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 0,5 % BVP struktūrinį deficitą. Stabilumo programoje numatoma, kad 2019 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 67,4 %, o po to sumažės ir 2020 m. sieks 67,2 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą 2019 m., nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2016 m. bus kiek nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo. Išvados dėl 2016 m. nepasikeistų, jeigu į vertinimą nebūtų įtrauktas neįprasto atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad nuo rekomenduojamo koregavimo bus daug nukrypta 2017 m. Prognozuojama, kad skolos santykis su BVP ir toliau didės ir 2017 m. sieks 66,9 %. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Suomija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;

               (7)numatoma, kad dėl visuomenės senėjimo ir mažėjančios darbo jėgos, išlaidos pensijoms, sveikatos ir ilgalaikei priežiūrai padidės nuo 23,1% 2013 m. iki 26,9 % BVP 2030 m.
                  11
               . 2016 m. sausio mėn. Suomija pradėjo vykdyti pensijų reformą, pagal kurią nuo 2017 m. pensijos bus susietos su tikėtina gyvenimo trukme. Savivaldybių teikiamos socialinės ir sveikatos priežiūros paslaugos sudaro 10 % BVP. Numatoma, kad jeigu sistema nebus pertvarkyta, tos išlaidos, vertinant nominaliai, didės 2,4 % per metus ir taip pat didės kaip BVP dalis. Sutarta dėl pagrindinio visapusiškos administracinės reformos ir sveikatos priežiūros bei socialinių paslaugų restruktūrizavimo plano. Pagrindiniai reformos tikslai apima tvarumo atotrūkio sumažinimą 3 mlrd. EUR ilguoju laikotarpiu geriau kontroliuojant išlaidas. Tai bus pasiekta integruojant paslaugas, konsoliduojant paslaugų organizavimą ir jas skaitmeninant. Kad reforma galėtų būti įgyvendinama nuo 2019 m., kaip planuota, dar turi būti išsamiai nustatyti visi reformos elementai ir pokyčių valdymo planai. Vyriausybė paskelbė, kad reformos įgyvendinimo priemonės bus paskelbtos 2016 m. pabaigoje. Iš reformos apimties ir griežto įgyvendinimo tvarkaraščio galima spręsti, kad įgyvendinti reformą bus nelengva. Todėl svarbu laiku priimti teisės aktų pasiūlymus;

               (8)siekiant atkurti Suomijos konkurencingumą būtina keliais atžvilgiais pagerinti darbo rinkos veikimą. 2013 m. pabaigoje centralizuotai pasiekus susitarimą dėl darbo užmokesčio suvestiniu lygmeniu darbo užmokestis didėjo nuosaikiai. Pagal tą susitarimą sutarto darbo užmokesčio metinis augimas sulėtėjo nuo 1,3 % 2013 m. paskutinįjį ketvirtį iki 0,5 % 2015 m. ketvirtąjį ketvirtį. 2015 m. birželio mėn. socialiniai partneriai nutarė susitarimą pratęsti ir 2016 m. Vis dėlto darbo našumo augimas dar neatsigavo ir todėl numatoma, kad nominaliosios vienetui tenkančios darbo sąnaudos didės, nors ir lėčiau. Vyko derybos siekiant atkurti sąnaudų konkurencingumą. 2016 m. vasario 29 d. socialiniai partneriai sutarė dėl konkurencingumo pakto. Kad susitarimas galėtų būti įgyvendintas, pagal jį turi būti priimti atskiriems sektoriams skirti susitarimai. Konkurencingumo paktą papildys socialinių partnerių sutartos priemonės siekiant užtikrinti didesnį darbo rinkos lankstumą ir naują darbo užmokesčio didėjimo modelį, susiejant darbo užmokestį kituose sektoriuose su darbo užmokesčiu išorės konkurenciją patiriančiuose sektoriuose. Svarbu darbo rinkos priemones įgyvendinti taip, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į socialinių partnerių vaidmenį;

               (9)dėl mažėjančio darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus svarbu didinti dalyvavimo darbo rinkoje lygį. Tam reikia toliau dėti pastangas, kad į darbo rinką būtų integruoti vyresnio amžiaus darbuotojai, jaunimas, ilgalaikiai bedarbiai ir žemos kvalifikacijos darbuotojai. Užimtumo lygis nuo prieš krizę buvusio aukščiausio lygio (70,6 % 2008 m.) sumažėjo dviem procentiniais punktais iki 68,5 % 2015 m., o nedarbas padidėjo nuo 6,4 % iki 9,4 %. Pagyvenusių žmonių užimtumo lygis pamažu didėjo, tačiau išliko kai kurių ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybių (konkrečiai susijusių su padidintomis bedarbių išmokomis vyresnio amžiaus darbuotojams iki išėjimo į pensiją); neapribotos jos gali susilpninti teigiamą 2016 m. priimtos pensijų reformos poveikį. Pensijų reformos poveikis bus įvertintas 2019 m. 2008–2014 m. labai padidėjo ilgalaikio nedarbo lygis – nuo 1,2 % iki 1,9 % visos darbo jėgos, nepaisant to, kad daug ilgalaikių bedarbių galiausiai pasitraukia iš darbo jėgos. Jaunimo nedarbas 2015 m. padidėjo iki 22,4 %. Prasti darbo rinkos rezultatai didžiausią poveikį daro žemos kvalifikacijos darbuotojams. Mažinant aktyvios darbo rinkos politikos biudžetą tuo metu, kai tokių priemonių poreikis kaip tik yra didesnis, gali pakenkti pirmiau nurodytų grupių asmenų grįžimo į darbą galimybėms. Kalbant apie aktyvumo skatinimą, sudėtinga skirtingų rūšių išmokų sistema gali lemti didelį neveiklumo lygį ir mažo darbo užmokesčio spąstus. Spręsti tų spąstų problemą ir nustatyti teigiamas paskatas priimti darbo pasiūlymą, kaip antai tobulinti galimybę derinti darbą su išmokomis, itin svarbu atsižvelgiant į aktyvios darbo rinkos politikos biudžeto mažinimą. Tai, kad 2015 m. į Suomiją atvyko gana daug migrantų ir pabėgėlių, galėtų padėti atsverti visuomenės senėjimo padarinius, tačiau tik tuo atveju, jei jie bus sėkmingai integruoti į darbo rinką ir švietimo sistemą. Darbo rinkoje yra paklausos ir pasiūlos atitikimo problemų, iš dalies dėl struktūrinių ekonomikos pokyčių, nes naujos darbo vietos kuriamos ne tuose regionuose ir pramonės šakose, kuriuose jos buvo prarastos. Reikalingos priemonės, kuriomis būtų didinama įperkamo būsto Helsinkio srityje pasiūla, ir veiksminga politika padėti žmonėms atnaujinti savo įgūdžius ir susirasti darbą;

               (10)verslo aplinka Suomijoje yra tokia pat gera arba geresnė nei kitose išsivysčiusios ekonomikos šalyse. Vis dėlto nepakankama konkurencija, visų pirma paslaugų, daugiausia skirtų vietos rinkai, tokių kaip mažmeninės prekybos ir transporto paslaugų rinkoje, neigiamai veikia bendrą Suomijos ekonomikos konkurencingumą. Įmonės perteklinius reguliavimo reikalavimus įvardijo kaip patekimo į rinką ir augimo kai kuriose rinkose kliūtis. Siekiant skatinti verslumą ir investicijas reikia spręsti šių perteklinių reikalavimų problemą. Mažmeninės prekybos sektoriuje pertvarkius planavimo taisykles bus nustatytos lankstesnės taisyklės dėl parduotuvių dydžio ir vietos. Užsienio prekybai atviras sektorius toliau restruktūrizuojasi ir jam būtų naudinga plėtoti naujas rinkas, produktus ir paslaugas, ypač turinčius didelę pridėtinę vertę. Skatinti struktūrinius pokyčius galėtų padėti politika, kuria remiama įmonių plėtra, tarptautinimas ir inovacijos. 2015 m. rudenį buvo priimta teisės aktų pakeitimų, tačiau daugelis jų bus įgyvendinti tik 2016–2018 m. Vyriausybė paskelbė, kad bus vykdomos tolesnės struktūrinės reformos siekiant padidinti konkurenciją rinkoje;

               (11)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Suomijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Suomija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Suomijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

               (12)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę
                  12
                visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (13)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2 ir 3 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Suomijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti bent 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą 2016 m. ir 0,6 % BVP 2017 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Panaudoti nenumatytas pajamas valdžios sektoriaus skolos santykiui greičiau mažinti. Užtikrinti, kad būtų laiku priimta ir įgyvendinta administracinė reforma, siekiant padidinti socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų efektyvumą.

               2.Atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį užtikrinti, kad darbo užmokesčio nustatymo sistema skatintų derėjimąsi dėl darbo užmokesčio vietos lygmeniu ir būtų šalinamas nelankstumas, taip didinant konkurencingumą ir skatinant labiau į eksportą orientuotus pramonės metodus. Didinti paskatas priimti darbo pasiūlymą ir užtikrinti tikslines ir pakankamas aktyvios darbo rinkos politikos priemones, įskaitant migrantų kilmės asmenims skirtas priemones. Imtis priemonių, kuriomis siekiama mažinti regioninius skirtumus ir gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktį.

               3.Toliau dėti pastangas didinti konkurenciją paslaugų, įskaitant mažmeninės prekybos rinką, sektoriuje. Skatinti verslumą ir investicijas, be kita ko, mažinant administracinę ir reguliavimo naštą, kad būtų skatinama didelę pridėtinę vertę turinčių produktų gamyba.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 346 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ir P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 94 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  2015 m. pranešimas apie visuomenės senėjimą. Ekonominės ir biudžeto prognozės 28 ES valstybėms narėms (2013–2060 m.), European Economy 3. 2015 m. gegužės mėn. Briuselis.

                     (12)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


                 EUROPOS
                 KOMISIJA

                                       Briuselis, 2015 05 13
                                       COM(2015) 275 final

                           Rekomendacija

                   TARYBOS REKOMENDACIJA

         dėl 2015 m. Suomijos nacionalinės reformų programos

     su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Suomijos stabilumo programos

LT                                                                 LT
 ---pagebreak---                                                Rekomendacija

                                     TARYBOS REKOMENDACIJA

                         dėl 2015 m. Suomijos nacionalinės reformų programos

                    su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Suomijos stabilumo programos

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
     atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir
     148 straipsnio 4 dalį,
     atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės
     priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo1, ypač į jo 5
     straipsnio 2 dalį,
     atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES)
     Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo2, ypač į jo 6
     straipsnio 1 dalį;
     atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją3,
     atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas4,
     atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
     atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
     atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
     atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
     atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
     kadangi:
     (1)        2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui
                įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą
                geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias
                sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir
                konkurencingumo potencialas;
     (2)        remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė
                rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių
                (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo
                politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių
                buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

     1
            OL L 209, 1997 8 2, p. 1.
     2
            OL L 306, 2011 11 23, p. 25.
     3
            COM(2015) 275.
     4
            P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

LT                                                     2                                                    LT
 ---pagebreak---      (3)    2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014 m. Suomijos nacionalinės
            reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Suomijos stabilumo
            programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Reglamentą (ES) Nr. 473/20135 Komisija
            pateikė nuomonę dėl Suomijos 2015 m. biudžeto plano projekto6;
     (4)    2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą7, kuria pradedamas
            2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną
            Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo
            ataskaitą8, kurioje nurodė, kad Suomija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės
            parengti nuodugnią apžvalgą;
     (5)    2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos
            reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą
            ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;
     (6)    2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Suomijos ataskaitą9. Joje įvertinta
            Suomijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas
            rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento
            (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti
            išvadą, kad Suomijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia
            imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma reikia stebėti su prastais
            eksporto rezultatais susijusią riziką, atsižvelgiant į pramonės restruktūrizavimą. Nors
            eksporto rinkos dalies mažėjimas ir elektronikos pramonės nuosmukis iš esmės
            sustojo, investuojama vis dar mažai ir potencialus augimas sumažėjo. Privačiojo
            sektoriaus skola stabilizavosi ir nebėra neatidėliotinas rūpestis, tačiau palyginti
            aukštas jos lygis verčia atidžiai stebėti padėtį;
     (7)    2015 m. balandžio 2 d. Suomija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir
            2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos
            vertintos vienu metu;
     (8)    [data] Tarybai priėmus sprendimą pagal SESV 125 straipsnio 6 dalį, šiuo metu
            Suomijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto [korekcinė] dalis. 2015 m. stabilumo
            programoje, grindžiamoje prielaida, kad politika nesikeis, ir apimančioje 2014–
            2019 m. laikotarpį, numatyta, kad nominalus deficitas, kuris 2014 m. padidintas iki
            3,2 % BVP ir todėl viršijo 3 % BVP pamatinę vertę, 2015 m. toliau didės iki 3,4 %
            BVP, tada laipsniškai sumažės iki 3,1 % BVP 2017 m. ir dar labiau iki 2,5 % BVP
            2019 m. Remiantis 2015 m. stabilumo programa, valdžios sektoriaus skolos santykis
            su BVP prognozuojamuoju programos laikotarpiu greičiausiai didės ir 2019 m.
            pasieks 67,8 %. Programos laikotarpiu vidutinio laikotarpio tikslas, t. y. 0,5 % BVP
            struktūrinis deficitas, nebus pasiektas. Makroekonominis scenarijus, kuriuo
            grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015 m.
            pavasario prognoze, Suomijos valdžios sektoriaus deficitas bus 3,3 % BVP 2015 m.
            ir 3,2 % BVP 2016 m., o skolos santykis su BVP iki 2016 m. padidės iki 64,4 %
            BVP. 2015 m. kovo 13 d. pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį Komisija paskelbė
            ataskaitą, kurioje daro išvadą, kad deficito ir skolos kriterijai nelaikomi įvykdytais.
            Stabilumo programa nėra užtikrinama, kad perviršinis deficitas iki 201X m. bus
            panaikintas laiku ir tvariai. Todėl reikės papildomų priemonių. Remdamasi savo

     5
           OL L 140, 2013 5 27, p. 11.
     6
           C(2014) 8815 final.
     7
           COM(2014) 902.
     8
           COM(2014) 904.
     9
           SWD(2015) 45 final, 2015 2 26.

LT                                                3                                                   LT
 ---pagebreak---             atliktu stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m.
            pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Suomija nesilaikys Stabilumo
            ir augimo pakto nuostatų. Nors Suomija padarė tam tikrą pažangą įgyvendindama
            administracines reformas, šalies viešojo sektoriaus veiksmingumą būtų galima
            padidinti labiau, visų pirma tose srityse, kuriose dėl senėjimo ateityje augs išlaidos.
            2014 m. rudenį socialiniai partneriai pasiekė susitarimą dėl pensijų reformos turinio,
            tačiau susitarimas dar turi būti patvirtintas. Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo atotrūkį
            ir planuojamą teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimą, būtina didinti
            vyresnio amžiaus darbuotojų dalyvavimą darbo rinkoje. Ankstyvą pasitraukimą iš
            darbo rinkos dažniausiai lemia neįgalumas arba padidintos bedarbio išmokos
            vyresnio amžiaus darbuotojams. 2014 m. gruodžio mėn. vyriausybė pristatė
            parlamentui socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų reformos įstatymo projektą,
            tačiau iki parlamento rinkimų 2015 m. balandžio mėn. nesurastas tinkamas
            sprendimas, galintis užtikrinti pusiausvyrą tarp didelių savivaldybių koalicijų
            administracinio modelio ir konstitucija užtikrinto pavienių savivaldybių
            savarankiškumo, todėl įstatymo projekto priimti nepavyko. Suomijos savivaldybės
            yra santykinai mažos, tačiau, palyginti su kitų Europos šalių savivaldybėmis, vykdo
            gana plataus masto užduotis. Savivaldybių organizacinės struktūros reforma šiek tiek
            vėluodama vyksta, o savivaldybės atlieka susijungimo privalumų tyrimus. Remiantis
            2015 m. nacionaline reformų programa, iki 2016 m. pabaigos parlamentui gali būti
            pateiktas naujas pasiūlymas dėl teisės akto;
     (9)    atsižvelgiant į gyventojų senėjimą ir darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus
            mažėjimą, svarbu užtikrinti, kad darbo rinkai būtų prieinama visa potenciali darbo
            jėga. Suomija šioje srityje padarė tam tikrą pažangą ir ėmėsi keleto priemonių,
            įskaitant geresnį darbo užmokesčio subsidijų organizavimą, didžiausią dėmesį
            skirdama pagyvenusiems asmenims, ir veiksmingesnę valstybinę užimtumo tarnybą.
            2014 m. nedarbo lygis buvo 8,7 % ir šiuo metu auga, visų pirma jaunimo ir vyresnio
            amžiaus darbuotojų gretose. 2013 m. susitarime dėl darbo užmokesčio ribojimo
            numatytu mažesniu vienetui tenkančių darbo sąnaudų augimu palaikomas išlaidų
            lygio atkūrimas ir eksporto konkurencingumas;
     (10)   Suomija padarė tam tikrą pažangą didindama savo pajėgumą inovatyvių produktų
            pasiūlos srityje. Vyriausybė vykdo visapusišką mokslinių tyrimų institutų ir
            mokslinių tyrimų finansavimo reformą. Švarių technologijų, biotechnologijų ir
            skaitmeninimo politikos programos yra perspektyvios, tačiau palyginti nedidelio
            masto. Nors investicijos į MTTP yra vienos didžiausių ES, Suomijai dar vis
            sudėtinga šias investicijas paversti tinkamais eksportui produktais ir paslaugomis.
            Vyriausybė deda pastangas siekdama paprastinti paramos verslui sistemas ir didinti
            jų veiksmingumą, taip pat didinti finansavimą pradedančiosioms įmonėms ir skatinti
            šių įmonių tarptautinimą. Vis dėlto investicijos Suomijoje išlieka nedidelės, toliau
            susiduriama su eksporto sunkumais, o užimtumas sumažėjo. Be to, būtina stengtis
            didinti konkurenciją produktų ir paslaugų rinkose, visų pirma vis dar labai
            koncentruotame mažmeninės prekybos sektoriuje;
     (11)   atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Suomijos ekonominės
            politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo
            programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Suomija
            ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija
            įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Suomijos
            politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis
            prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos

LT                                                 4                                                     LT
 ---pagebreak---              Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą
             pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;
     (12)    atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Suomijos stabilumo programą ir
             savo nuomonę10 visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;
     (13)    atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba
             išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos
             rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau
             išdėstytose 2 ir 3 rekomendacijose;
     (14)    atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos
             ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias
             rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Suomija taip pat turėtų
             užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,
     REKOMENDUOJA Suomijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:
     1.      Užtikrinti, kad pagal Suomijos įsipareigojimus pagal SESV 126 straipsnį iki [XX]
             perviršinis deficitas būtų laiku ir tvariai sumažintas iki mažesnės nei 3 % BVP
             vertės. Tęsti veiksmus, kuriais siekiama sumažinti fiskalinio tvarumo atotrūkį ir
             pagerinti ekonomikos augimo sąlygas.
     2.      Patvirtinti suderintą pensijų reformą ir laipsniškai šalinti ankstyvo pasitraukimo iš
             darbo rinkos galimybes. Užtikrinti su savivaldos struktūra ir socialinėmis bei
             sveikatos priežiūros paslaugomis susijusių administracinių reformų veiksmingą
             modelį ir įgyvendinimą, siekiant padidinti viešųjų paslaugų teikimo išlaidų
             veiksmingumą, kartu užtikrinant jų kokybę.
     3.      Toliau dėti pastangas gerinant jaunimo, vyresnio amžiaus darbuotojų ir ilgalaikių
             bedarbių įsidarbinimo galimybes, visų pirma dėmesį skiriant darbui reikalingų
             įgūdžių ugdymui. Konsultuojantis su socialiniais partneriais pagal nacionalinę
             praktiką užtikrinti, kad darbo užmokestis būtų keičiamas atsižvelgiant į našumą.
     4.      Imtis priemonių, kad mažmeninės prekybos sektoriuje būtų sudarytos sąlygos
             veiksmingai konkurencijai.
     Priimta Briuselyje

                                                       Tarybos vardu
                                                       Pirmininkas

     10
            Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

LT                                                       5                                           LT


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 252 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2015 m. Belgijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2015 m. Belgijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2015 m. Belgijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Belgijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014 m. Belgijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Belgijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Reglamentą (ES) Nr. 473/2013
                  5
                Komisija pateikė nuomonę dėl Belgijos 2015 m. biudžeto plano projekto
                  6
               ;

               (4)2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  7
               , kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  8
               , kurioje nurodė, kad Belgija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

               (6)2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Belgijos ataskaitą
                  9
               . Joje įvertinta Belgijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Belgijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma pokyčiai prekių išorės konkurencingumo srityje toliau kelia riziką – juos reikia stebėti, nes padėčiai vėl pablogėjus kiltų grėsmė makroekonominiam stabilumui. Tolesni sąnaudų parametrų konvergenciją užtikrinantys veiksmai sulėtintų užimtumo mažėjimą užsienio prekybai atviruose sektoriuose, o mokesčių perorientavimas į su darbu nesusijusias mokesčių bazes paskatintų apčiuopiamą pažangą mažinant ankstesnio laikotarpio sąnaudų skirtumą. Valstybės skola išlieka didelė, tačiau keletas veiksnių švelnina susijusią makroekonominę riziką;

               (7)2015 m. balandžio 30 d. Belgija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (8)Belgijai šiuo metu taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir 2014–2016 m. pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2015 m. vasario 27 d. Komisija pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį parengė pranešimą
                  10
               , nes buvo manyta, kad Belgija nepadarys pakankamos pažangos, kad 2014–2015 m. laikytųsi skolos taisyklės, o 2014 m. buvo viršyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė. Analizėje daroma išvada, kad galima manyti, jog tuo metu skolos kriterijaus buvo laikomasi, o deficito perviršis, palyginti su pamatine verte, buvo jai artimas, laikinas ir išimtinis (dėl metodinių statistinių pokyčių). Iš esmės ši analizė kol kas yra pagrįsta. 2015 m. stabilumo programoje vyriausybė planuoja laipsniškai gerinti struktūrinį balansą, kad iki 2018 m. struktūriniu požiūriu biudžetas būtų subalansuotas. Tačiau perskaičiavus struktūrinį balansą
                  11
                matyti, kad 2018 m. bus 0,3 % BVP struktūrinis deficitas. Per programos laikotarpį vyriausybė neplanuoja pasiekti vidutinio laikotarpio tikslo – 0,75 % BVP struktūrinio pertekliaus. Valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis bus didžiausias 2015 m. ir sieks 106,9 %, o vėliau laipsniškai sumažės iki 102 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau būtinos priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2016 m., kol kas nėra pakankamai tiksliai išdėstytos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, numatoma, kad 2015 m. grynųjų išlaidų augimas atitiks išlaidų kriterijų. Tačiau 2014–2015 m. yra tam tikro nuokrypio rizika, daugiausia susijusi su 2014 m. nukrypimais. Jeigu politika nesikeis, taip pat kyla rizika, kad 2015–2016 m. bus gerokai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Taigi abejais metais reikės imtis papildomų priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Belgija neatitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (9)federalinė vyriausybė susitarė dėl svarbios pensijų reformos, kurios tikslas – sumažinti faktinio ir teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus atotrūkį, o teisės aktais nustatytą pensinį amžių padidinti. Ankstyvo išėjimo į pensiją amžius turi būti toliau didinamas po 2016 m., 2019 m. jis turi siekti 63 metus, o minimalaus darbo stažo reikalavimas turi būti 42 metai. Ilgesniuoju laikotarpiu planuojama didinti teisės aktais nustatytą pensinį amžių nuo 65 iki 66 metų 2025 m. ir iki 67 m. 2030 m. Planuojama laipsniškai įvesti kreditais pagrįstų pensijų sistemą ir koregavimo mechanizmus, kurie būtų taikomi pagal demografinius arba ekonominius pokyčius, tokius kaip ilgesnė gyvenimo trukmė arba ekonominės priklausomybės rodiklio pokyčiai. Nuo greito šios pensijų reformos įgyvendinimo priklauso sėkminga konsolidavimo strategija, kurią vykdant kompensuojamas senėjančios visuomenės poveikis biudžetui ir užtikrinamas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas. Atsižvelgiant į tai, kad paskatų remti vyresnio amžiaus darbuotojų įsidarbinimo galimybes vis dar nedaug, šios pensijų reformos turėtų būti papildytos aktyviam senėjimui palankiomis užimtumo rėmimo priemonėmis ir darbo rinkos reformomis;

               (10)Belgijos mokesčių sistemai būdinga didelė bendra mokesčių našta, santykinai dideli mokesčių tarifai ir siauros mokesčių bazės. Ypač didelė mokesčių našta tenka darbo jėgai. Dėl to labai išauga darbo sąnaudos (todėl nenoriai kuriamos darbo vietos) ir didėja mokesčių pleištas (todėl atsiranda daugiau nedarbo spąstų). Be to, iš dalies siekiant sumažinti didelius mokesčių tarifus, mokesčių bazės paprastai sumažėja dėl daugybės konkrečių išimčių, atskaitų, sumažintų tarifų ir mokesčių išlaidų, dėl to prarandamas veiksmingumas, atsiranda iškraipymų ir galimų spragų. Kai kurios mokesčių sistemos savybės kenkia aplinkai. Atsižvelgiant į šiuos trūkumus, Belgijai nuolat patariama supaprastinti ir pertvarkyti mokesčių sistemą, kad būtų iš naujo subalansuota mokesčių našta, panaikintos mokesčių spragos ir sumažintas kartais kenksmingas diferencijavimas, atsirandantis dėl apmokestinimo nišų. Pažanga siekiant visapusiškos mokesčių reformos, t. y. pereinant visų pirma nuo darbo prie mažiau augimą iškreipiančių mokesčių bazių, kol kas dar menka. Būtų galima padidinti aplinkosaugos, vartojimo mokesčių ir tam tikros rūšies finansinių pajamų mokesčių bazes. Derinant perėjimą nuo su darbu susijusios mokesčių bazės ir (arba) mokesčių bazės išplėtimą (peržiūrint dabartines apmokestinimo nuostatas, subsidijas, išimtis ir atskaitas) būtų galima pagerinti bendrą mokesčių sistemos balansą ir teisingumą, remti užimtumą, konkurencingumą ir socialinius bei aplinkosaugos tikslus, taip pat kovoti su mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu;

               (11)dėl Belgijos darbo rinkai būdingų struktūrinių problemų toliau nuolat neišnaudojama darbo jėga, o bendras užimtumo ir aktyvumo lygis yra žemas. Trūkumai daugiausia susiję su silpnu darbo užmokesčio ir našumo ryšiu ir su finansinėmis paskatomis nedirbti. Belgijoje taip pat trūksta aukštos kvalifikacijos darbuotojų, jaučiama gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis. Įvairiuose valdžios susitarimuose minimas stipresnių švietimo, mokymo ir įdarbinimo subjektų ryšių poreikis, kad būtų galima pagerinti kalbų, profesinį mokymą ir išsilavinimą bei parengti alternatyvų studentų ir bedarbių mokymą. Tačiau pažanga yra vangi. Šių struktūrinių veiksnių poveikis ypač didelis tam tikroms darbo rinkos grupėms, kaip antai jaunimui, vyresnio amžiaus bedarbiams ir migrantų kilmės gyventojams;

               (12)dėl susilpnėjusio Belgijos išorės konkurencingumo toliau didėja makroekonominė rizika šios šalies ekonomikai. Ekonomikai būdinga didelių darbo sąnaudų, kurios vidutiniškai lenkia kaimyninių šalių darbo sąnaudas, problema. Kad būtų padidintas ekonomikos koregavimo potencialas, reikia labiau suderinti darbo užmokesčio augimą ir našumą, taip pat lanksčiau nustatyti darbo užmokestį. Imtasi kelių tikslinių priemonių, kuriomis siekiama sumažinti konkrečių grupių darbo sąnaudas bei bruto ir neto darbo užmokesčio atotrūkį žemesnėje atlyginimų skalės dalyje. Tačiau siekiant visiškai panaikinti atotrūkį reikia imtis papildomų veiksmų, kurie priklauso nuo darbo užmokesčio nustatymo sistemos reformų. Dėl didesnių sąnaudų kaupiasi patiriami nuostoliai, todėl prarandamos darbo vietos ir, jeigu problema nebus sprendžiama, galiausiai tai lems koregavimą. Kiti bendrovių sąnaudų veiksniai – energijos sąnaudos ir tarpinės grandies verslo paslaugų sąnaudos, kurios yra griežtai reglamentuojamos ir apsaugomos nuo konkurencijos. Be to, yra daug galimybių pagerinti išorės konkurencijos su sąnaudomis nesusijusius aspektus. Norint išsaugoti ir sustiprinti dabartinį gerovės lygį, daugiau dėmesio reikės skirti našumo didinimui. Todėl reikia nuolat dėti pastangas, kad būtų pereita prie aukštesnės vertės grandinės produktų ir susijusių paslaugų, remiantis geresniais inovacinės veiklos rezultatais ir MTTP panaudojimu. Turėtų būti sumažintos administracinės kliūtys ir imtasi priemonių siekiant skatinti verslumą ir padidinti verslo dinamiškumą. Iš labai mažo pradedančiųjų įmonių skaičiaus matyti, kad verslo aplinka nėra palanki naujai veiklai ir plėtrai. Taip pat yra su mažmeninio sektoriaus ir profesinių paslaugų konkurencijos didinimu susijusių problemų. Be to, bendrą šalies našumą būtų galima padidinti šalinant viešosios infrastruktūros trukdžius ir gerinant kapitalo kokybę ir tinkamumą per papildomas investicijas, visų pirma kelių ir geležinkelių infrastruktūros srityse;

               (13)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Belgijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Belgija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Belgijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (14)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Belgijos stabilumo programą ir savo nuomonę
                  12
                visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (15)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (16)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Belgija taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku,

               REKOMENDUOJA Belgijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti bent 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio tikslo ir 2015 m., ir 2016 m. Panaudoti nenumatytas papildomas pajamas, kad valdžios sektoriaus skolos santykis atitinkamai mažėtų. Susiejant teisės aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme papildyti pensijų reformą. Susitarti dėl vykdytino fiskalinių tikslų paskirstymo skirtingiems valdžios lygmenims.

               2.Priimti ir įgyvendinti visapusišką mokesčių reformą, išplečiant mokesčių bazę mokesčių naštą nuimant nuo darbo jėgos ir panaikinant neveiksmingas mokesčių išlaidas.

               3.Pagerinti darbo rinkos veikimą sumažinant finansines paskatas nedirbti, didinant darbo rinkos prieinamumą konkrečioms tikslinėms grupėms, taip pat sprendžiant gebėjimų trūkumų bei jų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemas.

               4.Pasikonsultavus su socialiniais parneriais ir pagal nacionalinę praktiką atkurti konkurencingumą užtikrinant, kad darbo užmokesčio raida atitiktų našumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 252.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  OL L 140, 2013 5 27, p. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8800 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 21 final/2.

                     (10)
                  COM(2015) 112.

                     (11)

                        Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis stabilumo programoje pateikta informacija.

                     (12)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 18
            COM(2016) 325 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2016 m. Danijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2016 m. Danijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2016 m. Danijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Danijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje Danija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2016 m. Danijos ataskaita
                  6
                paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Danijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2016 m. balandžio 26 d. Danija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  7
               ;

               (5)šiuo metu Danijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas pagerės ir 2020 m. bus pasiektas subalansuotas biudžetas. Numatyta, kad vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – 0,5 % BVP struktūrinis biudžeto deficitas – bus pasiektas 2016 m. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks 35,1 % 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze prognozuojama, kad 2016 m. ir 2017 m. Danija užtikrins rekomenduojamą fiskalinį koregavimą. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Danija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (6)Danijos tvaraus augimo sąlyga – darbo jėgos pasiūlos užtikrinimas senėjant visuomenei. Keliomis pastarųjų metų esminėmis darbo rinkos reformomis visų pirma siekiama suteikti daugiau paskatų dirbti ir didinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą. Šios reformos galėtų padėti Danijai siekti užimtumo tikslo pagal strategiją „Europa 2020“ ir didinti šalies gerovės modelio tvarumą. Tačiau dar daug trūksta, kad būtų pasiektas pagal strategiją „Europa 2020“ nustatytas nacionalinis socialinės įtraukties tikslas sumažinti žmonių, gyvenančių labai mažo užimtumo namų ūkiuose, skaičių. Vis dar reikia užtikrinti palankių sąlygų neturinčių asmenų įtrauktį į darbo rinką ir gerinti galimybes jiems įsidarbinti. Tai visų pirma pasakytina apie migrantų iš ES nepriklausančių šalių kilmės asmenis, įskaitant tuos, kurie Danijoje gyvena gana ilgai, ir menkai išsilavinusius jaunuolius. 2016 m. trišalėse derybose sutartos integravimo į darbo rinką priemonės galėtų pataisyti padėtį naujai atvykusiems pabėgėliams ir migrantams. Tačiau vis dar reikėtų imtis daugiau priemonių, kad į darbo rinką būtų veiksmingiau įtraukiamos kitos marginalizuotos grupės;

               (7)kad būtų išlaikytas santykinai aukštas Danijoje užtikrinamas gerovės lygis, labai svarbu didinti našumo augimą. Tačiau pastaruosius du dešimtmečius našumas auga vangiai. Vienas iš nustatytų veiksnių – nuolatinis konkurencijos trūkumas vidaus paslaugų sektoriuje, visų pirma mažmeninės prekybos ir statybų sektoriuose. Todėl Danijai reikia dėti daugiau pastangų siekiant padidinti našumą statybų sektoriuje: panaikinti kliūtis ir užtikrinti leidimų išdavimo schemų proporcingumą, kai tokios schemos laikomos būtinomis. Šaliai taip pat reikia sumažinti mažmeninės prekybos subjektams taikomus apribojimus, visų pirma įgyvendinant Vyriausybės nustatytas reformas;

               (8)nuo tada, kai per ekonomikos krizę privačiųjų investicijų smarkiai sumažėjo, bendras investavimo lygis Danijoje yra žemas. Tai iš dalies rodo, kad po to, kai sprogo būsto kainų burbulas, mažai investuojama į būstą ir kad nepanaudojami įmonių sektoriaus pajėgumai. Jeigu būtų paskatintas investavimas, Danijai būtų lengviau sustiprinti ekonomikos augimą ir padidinti našumą. Nustatyta, kad investavimo kliūčių esama paslaugų sektoriuje ir mokslinių tyrimų srityje. Mažmeninės prekybos ir statybų sektoriuose esama kliūčių patekti į rinką, kurios savo ruožtu veikia konkurenciją ir našumo augimą. Galėtų būti dedama daugiau pastangų universitetinių mokslinių tyrimų rezultatus paversti verslo inovacijomis;

               (9)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Danija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–2 rekomendacijose;

               (10)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą, o jos nuomonė
                  8
                visų pirma pateikta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Danijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.2016 m. siekti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir užtikrinti metinį 0,25 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2017 m.

               2.Didinti našumą ir privačiojo sektoriaus investicijas: didinti konkurenciją vidaus paslaugų sektoriuje, visų pirma sudarant lengvesnes sąlygas patekti į rinką mažmeninės prekybos ir statybų sektoriuose. Skatinti įmonių ir universitetų bendradarbiavimą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 325 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ir P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 74 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.