title: 2012/148/ES: 2012 m. kovo 9 d. Komisijos rekomendacija dėl pasirengimo diegti pažangiąsias apskaitos sistemas

text:
               13.3.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 73/9

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA
   2012 m. kovo 9 d.
   dėl pasirengimo diegti pažangiąsias apskaitos sistemas
   (2012/148/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               pažangieji tinklai – naujas etapas siekiant užtikrinti didesnes vartotojų teises, geriau integruoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltinius į tinklą, efektyviau vartoti energiją ir reikšmingai prisidėti prie išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, taip pat prie darbo vietų kūrimo ir technologijų plėtros Sąjungoje;

               (2)

               pagal 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/54/EB (1), ir 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/55/EB (2), valstybės narės turi užtikrinti pažangiųjų apskaitos sistemų įdiegimą, kad jas naudodami vartotojai galėtų aktyviai dalyvauti elektros energijos ir dujų tiekimo rinkose, o šių apskaitos sistemų diegimas gali priklausyti nuo visų ilgalaikių sąnaudų ir naudos rinkai ir pavieniams vartotojams ekonominio vertinimo arba nuo to, kokias pažangiąsias apskaitos sistemas ekonomiškai tikslinga ir rentabilu taikyti ir per kokį laikotarpį jas būtų galima įdiegti;

               (3)

               2011 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pažangieji tinklai. Nuo inovacijų iki diegimo“ (3) paskelbta apie priemones, kurios, be kitų dalykų, apima valstybių narių pažangos stebėjimą, pagrindinių veiklos rodiklių gairių, taip pat gairių, pagal kurias nustatoma valstybių narių pažangiųjų apskaitos sistemų įgyvendinimo planų ir sąnaudų bei naudos vertinimo metodika, parengimą;

               (4)

               Europos skaitmeninėje darbotvarkėje išvardytos tinkamos priemonės, visų pirma duomenų apsaugos Sąjungoje priemonės ir priemonės, susijusios su tinklų ir informacijos saugumu, su kibernetinėmis atakomis ir su pažangiųjų tinklų bei pažangiosios apskaitos funkcijomis. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais, Komisija ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, turėtų imtis reikiamų priemonių, kad būtų užtikrintas nuoseklus metodas;

               (5)

               viena iš pagrindinių užduočių ir išankstinių sąlygų pažangiosioms apskaitos sistemoms yra surasti tinkamus techninius ir teisinius sprendimus, kaip užtikrinti asmens duomenų apsaugą, kuri pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnį yra viena iš pagrindinių teisių. Valstybės narės ir suinteresuotosios šalys turėtų užtikrinti, ypač pradiniame pažangiųjų skaitiklių diegimo etape, kad pažangiųjų apskaitos sistemų taikymas būtų stebimas ir kad būtų laikomasi pagrindinių žmogaus teisių ir laisvių;

               (6)

               pažangiosiomis apskaitos sistemomis galima apdoroti duomenis, įskaitant daugiausia asmens duomenis. Be to, įdiegus pažangiuosius tinklus ir pažangiąsias apskaitos sistemas, turėtų atsirasti galimybių tiekėjams ir tinklų operatoriams pereiti nuo bendro supratimo apie energijos vartojimo modelį prie visapusiškos informacijos apie pavienių galutinių vartotojų energijos vartojimo modelius;

               (7)

               1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (4) ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (5) numatytos teisės ir pareigos yra visapusiškai taikytinos pažangiosioms apskaitos sistemoms, kuriomis apdorojami asmens duomenys, ypač kai sutartiniai ir komerciniai ryšiai su klientais palaikomi naudojantis viešųjų elektroninių ryšių paslaugomis;

               (8)

               pagal Direktyvos 95/46/EB 29 straipsnį įsteigtos Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupės nuomonėse paaiškinta, kaip nustatyti ir plėtoti „geriausius turimus metodus“, kuriais užtikrinama asmens duomenų apsauga ir garantuojamas duomenų saugumas, kai duomenys apdorojami pažangiosiose apskaitos sistemose ir pažangiuosiuose tinkluose;

               (9)

               atsižvelgiant į pažangiųjų tinklų diegimo galimybes, ypatingą dėmesį reikėtų skirti pažangiosiomis apskaitos sistemomis apdorojamų asmens duomenų saugumui ir apsaugai. Šiuo atžvilgiu iš duomenų apsaugos poveikio vertinimo turėtų iš karto paaiškėti duomenų apsaugos rizika, susijusi su pažangiųjų tinklų plėtra;

               (10)

               duomenų apsaugos ir informacijos saugumo funkcijos į pažangiąsias apskaitos sistemas turėtų būti integruotos pirmiau nei tos sistemos įdiegiamos ir plačiai naudojamos. Naudodamiesi tokiomis funkcijomis vartotojai gali kur kas geriau kontroliuoti asmens duomenų apdorojimą;

               (11)

               valstybės narės turėtų bendradarbiauti su pramonės atstovais ir suinteresuotosiomis pilietinės visuomenės šalimis, ypač su nacionalinėmis duomenų apsaugos institucijomis, kad skatintų ir remtų principo, pagal kurį į saugumą ir duomenų apsaugą atsižvelgiama ankstyvajame pažangiųjų tinklų projektavimo etape, ypač diegiant pažangiąsias apskaitos sistemas, taikymą;

               (12)

               kiekviena su pažangiųjų apskaitos sistemų naudojimu susijusius asmens duomenis apdorojanti šalis turėtų imtis visų pagrįstų priemonių siekdama užtikrinti, kad duomenų nebūtų galima susieti su nustatytos ar nenustatytos tapatybės asmeniu jokiomis priemonėmis, kurias galėtų naudoti tinklo operatorius arba bet kuri kita trečioji šalis, nebent šie duomenys būtų apdorojami pagal taikytinus duomenų apsaugos principus ir teisinius reikalavimus;

               (13)

               2007 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikate „Duomenų apsaugos stiprinimas naudojant privatumo didinimo technologijas (PDT)“ (6) nustatytos aiškios priemonės, kuriomis siekiama, kad, remiant PDT plėtrą ir skatinant duomenų valdytojus bei asmenis taikyti šias technologijas, būtų sumažintas tvarkytinų asmens duomenų kiekis ir, kai įmanoma, naudojami anoniminiai arba pseudoniminiai duomenys;

               (14)

               Sąjungos lygiu parengtu duomenų apsaugos poveikio vertinimo modeliu bus užtikrinta, kad valstybės narės nuosekliai laikytųsi šios rekomendacijos nuostatų;

               (15)

               prieš pažangiųjų apskaitos sistemų diegimą tinklo operatorius ir suinteresuotosios šalys vertina duomenų apsaugos poveikį; gauta vertinimo informacija yra būtina siekiant imtis tinkamų apsaugos priemonių. Tokios priemonės turėtų būti stebimos ir peržiūrimos visą pažangiojo skaitiklio gyvavimo laiką;

               (16)

               pagal Direktyvą 2009/72/EB valstybės narės pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo sąnaudų ir naudos vertinimą turi atlikti iki 2012 m. rugsėjo 3 d. Atsižvelgdama į 2011 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikatą, Komisija mano, kad svarbu nustatyti kriterijus, modelį ir bendrąsias gaires, kurios pagerintų vertinimo išsamumą ir palyginamumą. Europos pažangiųjų tinklų darbo grupė (7) pasiūlė, kad nustatant kriterijus būtų naudojami kiekybiniai rodikliai;

               (17)

               valstybės narės, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais, Komisija ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, turėtų imtis reikiamų priemonių, kad skleistų informaciją ir gerintų informavimą apie galimą pažangiosios apskaitos technologijos naudojimo naudą ir riziką;

               (18)

               šiuo atžvilgiu valstybės narės, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais, pilietinės visuomenės asociacijomis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, turėtų nustatyti ir skleisti pažangiosios apskaitos taikomųjų priemonių gerosios patirties pavyzdžius, taip pat imtis reikiamų priemonių, pavyzdžiui, didelių bandomųjų projektų, kad geriau informuotų visuomenę, nes tai yra išankstinė platesnio šios technologijos įsisavinimo sąlyga;

               (19)

               jei būtų nustatyti rekomenduojami funkciniai reikalavimai, valstybės narės, įgyvendindamos savo diegimo planus, galėtų lengviau ir vienu laiku pasiekti optimalų ekonominės naudos lygį. Iš nustatytų vienodų reikalavimų reguliavimo institucijos, apskaitos priemonių sektorius, tinklų operatoriai ir tiekėjai galėtų apytikriai suprasti, kokie metodai bus veikiausiai taikomi šiame sektoriuje;

               (20)

               Komisija mano, kad būtų naudinga rekomenduoti valstybėms narėms ir reguliavimo institucijoms bendras būtinąsias pažangiųjų skaitiklių funkcijas, atsižvelgiant į Europos elektros energijos ir dujų rinkos reguliavimo institucijų grupės (8) gerosios patirties gaires ir išnagrinėtus pirmuosius valstybių narių pateiktus sąnaudų ir naudos vertinimus;

               (21)

               pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   I.   DUOMENŲ APSAUGOS IR SAUGUMO KLAUSIMAI

               1.

               Šiame skirsnyje valstybėms narėms pateiktos rekomendacijos, kaip projektuoti ir eksploatuoti pažangiuosius tinklus ir pažangiąsias apskaitos sistemas, užtikrinant pagrindinę asmens duomenų apsaugos teisę.

               2.

               Šiame skirsnyje taip pat pateiktos rekomendacijos, kokių priemonių, susijusių su pažangiosios apskaitos taikomosiomis priemonėmis, reikia imtis siekiant užtikrinti, kad diegiant tokias technologijas būtų laikomasi taikytinų nacionalinės teisės aktų, kuriais įgyvendinama Direktyva 95/46/EB.

      Apibrėžtys

               3.

               Valstybės narės raginamos atsižvelgti į šias apibrėžtis:
               a)   pažangusis tinklas (9)– modernizuotas energetikos tinklas, kuriame veikia dvipusis skaitmeninis tiekėjo ir vartotojo ryšys ir yra įdiegtos pažangiosios apskaitos, stebėjimo ir valdymo sistemos;
               b)   pažangioji apskaitos sistema– elektroninė energijos vartojimo matavimo sistema, kuri gali teikti daugiau informacijos už įprastą skaitiklį, taip pat gali elektroninių ryšių priemone perduoti ir gauti duomenis (10);
               c)   duomenų apsaugos poveikio vertinimas– sistemingas procesas, kuriuo vertinamas galimas rizikos poveikis, jei duomenų apdorojimo veiksmai, kuriuos atlieka duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas arba duomenų valdytojo funkcijas vykdantis duomenų tvarkytojas, dėl savo pobūdžio gali būti susiję su konkrečia rizika duomenų subjektų teisėms ir laisvėms;
               d)   pritaikytoji duomenų apsauga– pagal šį reikalavimą, atsižvelgiant į naujausią techniką ir įgyvendinimo sąnaudas (duomenų apdorojimo priemonių nustatymo ir paties apdorojimo metu), tinkamos techninės ir organizavimo priemonės ir procedūros įdiegiamos taip, kad duomenys būtų apdorojami pagal Direktyvos 95/46/EB reikalavimus ir būtų užtikrinta duomenų subjekto teisių apsauga;
               e)   standartizuotoji duomenų apsauga– pagal šį reikalavimą įdiegiami mechanizmai, kurių nutylimosiomis taisyklėmis užtikrinama, kad būtų apdorojami tik tie asmens duomenys, kurie yra būtini konkretiems apdorojimo tikslams, ir ypač kad duomenų kiekio ir laikymo trukmės atžvilgiais jų nebūtų renkama ir laikoma daugiau nei būtina tiems tikslams;
               f)   geriausi turimi metodai– efektyviausias ir pažangiausias veiklos ir jos vykdymo metodų kūrimo etapas; šis terminas reiškia, kad tam tikrais praktiškai taikomais metodais galima remtis siekiant atitikties pagrindiniams ES duomenų apsaugos teisės aktams. Šie metodai sukurti tam, kad būtų užkirstas kelias privatumo, asmens duomenų ir saugumo rizikai arba tam, kad tokia rizika būtų sumažinta.

      Duomenų apsaugos poveikio vertinimas

               4.

               Duomenų apsaugos poveikio vertinime turėtų būti aprašyti numatomi duomenų apdorojimo veiksmai, įvertinta rizika duomenų subjektų teisėms ir laisvėms, numatytos rizikos šalinimo priemonės, apsaugos priemonės, saugumo priemonės ir mechanizmai, kad būtų užtikrinta asmens duomenų apsauga ir įrodyta atitiktis Direktyvai 95/46/EB, atsižvelgiant į pagrįstus duomenų subjektų ir susijusių asmenų interesus.

               5.

               Kad asmens duomenų apsauga būtų garantuojama visoje Sąjungoje, valstybės narės turėtų priimti ir taikyti duomenų apsaugos poveikio vertinimo modelį – jį parengs Komisija ir pateiks Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupei, kad pastaroji pateiktų savo nuomonę per dvylika mėnesių nuo šios rekomendacijos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               6.

               Taikydamos šį modelį valstybės narės turėtų atsižvelgti į Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupės patarimus dėl asmens duomenų tvarkymo.

               7.

               Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tinklų operatoriai ir pažangiųjų apskaitos sistemų operatoriai pagal jiems Direktyvoje 95/46/EB nustatytas pareigas imtųsi tinkamų techninių ir organizavimo priemonių, kad užtikrintų asmens duomenų apsaugą.

               8.

               Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad asmens duomenis apdorojanti organizacija, prieš imdamasi apdoroti tokius duomenis, pasitartų su Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnyje nurodyta priežiūros institucija dėl duomenų apsaugos poveikio vertinimo. Remdamasi tokia konsultacija institucija turėtų galėti įvertinti duomenų apdorojimo atitiktį ir ypač duomenų subjekto asmens duomenų apsaugos riziką ir susijusias apsaugos priemones

               9.

               Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priėmus 5 punkte numatytą duomenų apsaugos poveikio vertinimo modelį tinklo operatoriai 7 ir 8 punktus įgyvendintų pagal tą modelį.

      Pritaikytoji duomenų apsauga ir standartizuotoji duomenų apsauga

               10.

               Valstybės narės tinklų operatorius turėtų primygtinai raginti į diegiamus pažangiuosius tinklus ir pažangųjį matavimą įtraukti pritaikytąją duomenų apsaugą ir standartizuotąją duomenų apsaugą.

               11.

               Pritaikytoji duomenų apsauga ir standartizuotoji duomenų apsauga turėtų būti įtraukta į šalių, dalyvaujančių kuriant pažangiuosius tinklus, kuriuose apdorojami asmens duomenys, metodikas.

               12.

               Pritaikytoji duomenų apsauga turėtų būti įdiegta teisės aktų lygiu (šie teisės aktai turi atitikti duomenų apsaugos įstatymus), techniniu lygiu (nustatomi tinkami pažangiųjų elektros tinklų standartų reikalavimai siekiant užtikrinti, kad infrastruktūra visiškai atitiktų duomenų apsaugos įstatymus) ir organizavimo lygiu (susijęs duomenų apdorojimas).

               13.

               Standartizuotoji duomenų apsauga turėtų būti įgyvendinta taip, kad standartinė vartotojui pateikiama konfigūracija būtų jam patogiausia duomenų apsaugos atžvilgiu.

               14.

               Valstybės narės turėtų skatinti Europos standartizacijos organizacijas pirmenybę teikti tiems pavyzdiniams pažangiųjų tinklų architektūros variantams, kurie grindžiami pritaikytąja duomenų apsauga ir standartizuotąja duomenų apsauga.

               15.

               Siekiant optimalaus skaidrumo ir didesnio asmenų pasitikėjimo, valstybės narės turėtų skatinti naudoti tinkamus nepriklausomų šalių suteiktus privatumo sertifikavimo mechanizmus ir duomenų apsaugos antspaudus ir žymes.

               16.

               Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsnio 2 dalyje reikalaujama pagrįsti trukdymą naudotis asmens duomenų apsaugos teise. Trukdymo pagrįstumas turi būti vertinamas kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į sudėtinius teisėtumo, būtinumo, pagrįstumo ir proporcingumo kriterijus. Jei asmens duomenų apdorojimas pažangiajame tinkle ir pažangiosiose apskaitos sistemose trukdo naudotis pagrindine asmens duomenų apsaugos teise, toks apdorojimas turi būti būtinas ir proporcingas, kad visiškai atitiktų Chartiją.

               17.

               Siekiant sumažinti asmens duomenų ir saugumo riziką, valstybės narės, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais, Komisija ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, turėtų padėti nustatyti geriausius turimus metodus kiekvienam bendram būtinam funkciniam reikalavimui, išvardytam šios rekomendacijos 42 punkto sąraše.

      Duomenų apsaugos priemonės

               18.

               Spręsdamos, kokios rūšies informaciją galima apdoroti pažangiuosiuose tinkluose, valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kiek įmanoma, reikalauti, kad naudojami duomenys būtų paverčiami anoniminiais taip, kad nebūtų galima nustatyti asmens tapatybės. Tais atvejais, kai asmens duomenys renkami, apdorojami ir saugomi, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tie duomenys būtų tinkami ir tiesiogiai susiję. Duomenų turėtų būti renkama tik tiek, kiek būtinai reikia tiems tikslams, kuriais duomenys apdorojami, ir turėtų būti laikomi tokios formos duomenys, kad duomenų subjektų tapatybę būtų galima nustatyti ne ilgiau nei reikia tais tikslais, kuriais asmens duomenys apdorojami.

               19.

               Asmens duomenų apdorojimas pažangiosiomis apskaitos sistemomis arba tose sistemose turi būti pagrįstas viena arba daugiau priežasčių, išvardytų Direktyvos 95/46/EB 7 straipsnyje. Turėtų būti atsižvelgiama į Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupės nuomonę dėl asmens duomenų apdorojimo pažangiosios apskaitos tikslais (11).

               20.

               Pridėtinės vertės energetikos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių vykdomas asmens duomenų apdorojimas taip pat turėtų būti teisėtas ir grindžiamas vienu iš šešių teisėtumo kriterijų, išvardytų Direktyvos 95/46/EB 7 straipsnyje. Jei teisėtumo kriterijumi pasirenkamas sutikimas, duomenų subjektas sutikimą turėtų duoti savanoriškai; toks sutikimas turėtų būti konkretus, duotas remiantis visa informacija ir aiškus; kiekvienai pridėtinės vertės paslaugai turėtų būti duotas atskiras sutikimas. Duomenų subjektas turėtų turėti teisę bet kada atšaukti savo sutikimą. Sutikimo atšaukimas neturėtų turėti įtakos duomenų apdorojimo teisėtumui, grindžiamam sutikimu iki atšaukimo.

               21.

               Valstybės narės turėtų aiškiai nustatyti duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų funkcijas ir pareigas. Jos turėtų būti suderinamos su atitinkamais Direktyvoje 95/46/EB nustatytais įpareigojimais.

               22.

               Prieš pradedant duomenų apdorojimo veiksmus valstybės narės turėtų atlikti analizę, kad nustatytų, kiek asmens duomenų turėtų saugoti tiekėjai ir tinklų operatoriai, kad galėtų vykdyti pažangiojo tinklo priežiūrą ir išrašyti sąskaitas. Iš šios analizės valstybės narės turėtų galėti nustatyti, inter alia, ar nacionaliniuose teisės aktuose nustatyta asmens duomenų saugojimo trukmė nėra ilgesnė nei reikia pažangiųjų tinklų eksploatacijai. Be kitų dalykų, turi būti mechanizmai, kaip užtikrinti, kad būtų laikomasi asmens duomenų ištrynimo ir būtinumo saugoti asmens duomenis periodinio persvarstymo terminų.

               23.

               Šios analizės tikslais kiekviena valstybė narė turėtų atsižvelgti visų pirma į šiuos principus: duomenų ribojimą, skaidrumą (užtikrinama, kad galutinis klientas apie asmens duomenų paskirtį, laiką ir aplinkybes, rinkimą ir saugojimą, taip pat apie visą kitą jų apdorojimą būtų informuojamas patogiai, suprantama forma, aiškia ir paprasta kalba), teisių suteikimą asmenims (užtikrinama, kad priemonėmis, kurių imtasi, būtų apsaugotos asmens teisės).

      Duomenų saugumas

               24.

               Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad asmens duomenų saugumas būtų numatytas ankstyvuoju etapu kaip tinklo architektūros dalis, vykdant pritaikytosios duomenų apsaugos procesą. Prie šio reikalavimo priskiriamos priemonės, kuriomis asmens duomenys apsaugomi nuo netyčinio arba neteisėto sunaikinimo arba netyčinio praradimo ir kuriomis užkertamas kelias visoms neteisėtoms apdorojimo formoms, ypač nuo nesankcionuoto atskleidimo, platinimo, prieigos prie asmens duomenų arba jų pakeitimo.

               25.

               Rekomenduojama naudoti užšifruotus kanalus, nes jie yra viena iš efektyviausių techninių priemonių nuo netinkamo naudojimo.

               26.

               Valstybės narės turėtų atsižvelgti į tai, kad visos esamos ir būsimos pažangiųjų tinklų sudedamosios dalys užtikrintų atitiktį visiems su saugumu susijusiems standartams, kuriuos parengė Europos standartizacijos organizacijos, įskaitant būtinuosius pažangiojo tinklo informacijos saugumo reikalavimus, numatytus Komisijos standartizacijos įgaliojime M/490. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tarptautinius saugumo standartus, ypač į ISO/IEC 27000 serijos standartus (informacijos saugumo valdymo sistemų standartai).

               27.

               Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tinklo operatoriai nustatytų saugumo riziką ir reikiamas saugumo priemones, kad užtikrintų tinkamą pažangiųjų apskaitos sistemų saugumo ir atsparumo lygį. Šiuo atžvilgiu tinklo operatoriai, bendradarbiaudami su kompetentingomis institucijomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis, turėtų taikyti galiojančius standartus, gaires ir schemas, o jei tokių nėra – parengti naujus. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į susijusias Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (ENISA) paskelbtas gaires.

               28.

               Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad pagal Direktyvos 2002/58/EB 4 straipsnį duomenų valdytojas apie asmens duomenų saugumo pažeidimą nedelsdamas (pageidautina per 24 valandas po to, kai buvo nustatytas asmens duomenų saugumo pažeidimas) praneštų priežiūros institucijai ir duomenų subjektui, jei pažeidimas gali neigiamai paveikti subjekto asmens duomenų apsaugą.

      Pažangiosios apskaitos informacija ir skaidrumas

               29.

               Nepažeisdamos duomenų valdytojų įpareigojimų pagal Direktyvą 95/46/EB, valstybės narės turėtų reikalauti, kad operatoriai parengtų ir paskelbtų tikslią ir aiškią informavimo apie kiekvieną savo taikomąją priemonę politiką. Politikoje turėtų būti numatyti bent Direktyvos 95/46/EB 10 ir 11 straipsniuose minimi dalykai.
               Jei renkami su duomenų subjektu susiję asmens duomenys, duomenų valdytojas duomenų subjektui turėtų taip pat pateikti bent šią informaciją:

                           a)

                           duomenų valdytojo ir jo atstovo, taip pat duomenų apsaugos pareigūno (jei yra) tapatybė ir kontaktiniai duomenys;

                           b)

                           asmens duomenų apdorojimo tikslai, įskaitant sąlygas ir teisėtus duomenų valdytojo interesus, jei duomenų apdorojimas grindžiamas Direktyvos 95/46/EB 7 straipsniu;

                           c)

                           asmens duomenų saugojimo trukmė;

                           d)

                           teisė prašyti duomenų valdytojo suteikti prieigą prie duomenų subjekto asmens duomenų ir juos taisyti arba ištrinti, arba prieštarauti, kad tokie asmens duomenys būtų apdorojami;

                           e)

                           teisė pateikti skundą Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnyje nurodytai priežiūros institucijai ir kontaktinė priežiūros institucijos informacija;

                           f)

                           asmens duomenų gavėjai arba jų kategorijos;

                           g)

                           visa kita būtina informacija, kad būtų užtikrintas duomenų subjekto atžvilgiu sąžiningas apdorojimas, atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, kuriomis renkami asmens duomenys.

         II.   PAŽANGIŲJŲ APSKAITOS SISTEMŲ ILGALAIKIŲ SĄNAUDŲ IR NAUDOS EKONOMIO VERTINIMO METODIKA

               30.

               Šiame skirsnyje valstybėms narėms pateiktos rekomendacijos, taip pat sąnaudų ir naudos analizės pagrindai, kuriais remiantis vykdomas nuoseklus, patikimas ir skaidrus pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo ilgalaikių sąnaudų ir naudos ekonominis vertinimas.

               31.

               Ekonominis vertinimas turėtų atitikti priede pateiktas gaires ir visada turėtų būti sudarytas iš šių etapų:

                           —

                           pritaikymas prie vietos sąlygų,

                           —

                           sąnaudų ir naudos analizė,

                           —

                           jautrumo analizė,

                           —

                           veiklos rodiklių analizė, išorės veiksniai ir socialinis poveikis.

      Pritaikymas prie vietos sąlygų

               32.

               Vykdydamos pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo ekonominį vertinimą, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų išnagrinėti atitinkamas bandomąsias programas (jei yra), kurias įgyvendinus įdiegtos pažangiosios apskaitos sistemos, ir į jas atsižvelgti. Jos taip pat turėtų atsižvelgti, jei įmanoma, į faktinių veiklos rodiklių duomenis ir susijusią praktinę patirtį, kad patikslintų savo prielaidas apie pasirinktą technologiją ir optimizuotų susijusias sąnaudas ir naudą, taip pat vartotojų dalyvavimą visuomenės informavimo ir pažangiųjų apskaitos sistemų naudojimo atžvilgiais.

               33.

               Kad atliktų sąnaudų ir naudos analizę, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad būtų apsvarstyti bent du prognozės scenarijai (vienas iš jų įprastos veiklos scenarijus „nieko nedaryk ir nieko neatsitiks“). Elektros energijos atveju antras scenarijus turėtų atitikti Direktyvoje 2009/72/EB nustatytą įpareigojimą iki 2020 m. pažangiąsias apskaitos sistemas įdiegti 80 % vartotojų; jame taip pat turėtų būti atsižvelgiama į šios rekomendacijos III skirsnyje nustatytas bendras būtinąsias funkcijas. Rekomenduojama apsvarstyti papildomus alternatyvius scenarijus. Tokiuose scenarijuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į esamų ir būsimų energijos taupymo priemonių sinergiją ir kitas grįžtamojo ryšio ir vartotų konsultavimo formas, ypač į dažnesnį sąskaitų išrašymą arba sąnaudų ataskaitas, grindžiamas faktiniu vartojimu, o ne fiksuotais tarifais ar apytikriai apskaičiuotu suvartojimu. Savo scenarijuose valstybės narės turėtų apsvarstyti, kaip aiškus vartotojų informavimas ir kainų skaidrumas, taip pat gamintojų ir tiekėjų konkurencija teigiamai paveiktų pažangiųjų apskaitos sistemų diegimą.

               34.

               Nustatydamos sąlygas ir spręsdamos dėl hipotezių, pagal kurias nagrinėti scenarijus, valstybės narės arba kita jų paskirta organizacija turėtų užtikrinti, kad šiuo klausimu jos laiku konsultuotųsi su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis ir pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo propaguotojais ir užtikrintojais (daugumoje valstybių narių – tai paskirstymo sistemų operatoriai), taip pat su atitinkamų projektų savininkais, jei yra.

               35.

               Dėl pagrindinių sąlygų nustatymo proceso ir jo vykdymo klausimais valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į visas tinkamas ryšių infrastruktūros technologijas, architektūros variantus ir priemones, kuriomis garantuojama sąveika ir atitiktis esamiems Sąjungos ir tarptautiniams standartams ir atsižvelgiama į gerąją patirtį. Be to, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad pagrindinės analizės prielaidos būtų pritaikytos prie vietos sąlygų, atsižvelgiant į tokius parametrus, kaip antai geografinė aprėptis, elektros energijos paklausa, pikinė apkrova ar mikro- ir makroekonomikos sąlygos. Šios rekomendacijos priedo 2 skirsnyje yra parametrų, į kuriuos valstybės narės turėtų atsižvelgti vykdydamos šią veiklą, sąrašas.

      Sąnaudų ir naudos analizė

               36.

               Valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad sąnaudų ir naudos analizė atitiktų pagalbines gaires ir nuoseklią metodinę sistemą (septyni sąnaudų ir naudos analizės etapai), nustatytas šios rekomendacijos priede. Be to, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti deramą, skaidrų ir gerai dokumentais pagrįstą visų tikėtinų sąnaudų ir naudos apskaičiavimą pagal joms įvertinti pasiūlytą logišką nuoseklų procesą. Sąnaudos, kurios diegiant pažangiąsias apskaitos sistemas gali tekti vartotojams, turėtų būti aiškiai nurodytos sąnaudų ir naudos analizėje ir palygintos su galima ilgalaike nauda vartotojams. I priedo 4 ir 5 lentelėse pasiūlytas neišsamus į sąnaudų ir naudos analizę įtrauktinų sudedamųjų dalių sąrašas.

      Jautrumo analizė

               37.

               Valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų nustatyti esminius jautrumo analizės kintamuosius ir pranešti iš jų atliktos jautrumo analizės gautą kintamųjų intervalą (minimalias ir maksimalias nustatytų esminių kintamųjų vertes), taikomą teigiamoms diegimo sąlygoms, kai nauda didesnė už sąnaudas. Be to, jų analizėje taip pat galėtų būti reagavimo į kintamumą ir galimos kontrolės priemonės, kad kintamojo vertė būtų išlaikyta pageidaujamame intervale.

      Veiklos rodiklių analizė, išorės veiksniai ir socialinis poveikis

               38.

               Vertindamos diegimo privalumus, išorės veiksnius, viešosios politikos priemonių poveikį ir tikėtiną pažangiųjų apskaitos sistemų socialinę naudą, valstybės narės arba kita jų paskirta kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į tinkamus svertinius koeficientus, kuriais papildomi ankstesnių naudos ir sąnaudų analizės etapų kiekybiniai rezultatai.
               Šios rekomendacijos priede pateiktas kitų susijusios naudos rūšių nuorodų sąrašas.

         III.   PAŽANGIŲJŲ ELEKTROS ENERGIJOS APSKAITOS SISTEMŲ BENDRI BŪTINIEJI FUNKCINIAI REIKALAVIMAI

               39.

               Šis skirsnis grindžiamas gerąja patirtimi, nustatyta vienuolikoje valstybių narių atlikus pirmuosius pažangiųjų elektros energijos apskaitos sistemų sąnaudų ir naudos vertinimus. Jame pateiktos rekomendacijos, kokių priemonių imtis, kad valstybės narės tinkamai pasinaudotų reikiamu sąveikumu ir pažangiųjų apskaitos sistemų standartais, kurie šiuo metu rengiami pagal įgaliojimus M/441, M/468 ir M/490, taip pat gerąja patirtimi.

               40.

               Rekomendacijos valstybėms narėms yra teikiamos kaip pažangiųjų elektros energijos apskaitos sistemų bendrų būtinųjų funkcinių reikalavimų rinkinys, kuris joms padėtų nustatyti bendras priemones, kaip savo diegimo planuose pasiekti ekonominę naudą. Savo ruožtu valstybėms narėms, apskaitos priemonių tiekėjams ir tinklų operatoriams tai turėtų būti bendras pagrindas jų pačių sąnaudų ir naudos analizei ir investicijoms, kad būtų lengviau vykdyti su diegimu susijusį pirkimą, o reguliavimo institucijos turėtų Europos pavyzdines apibrėžtis.

               41.

               Šiame skirsnyje taip pat pateiktos rekomendacijos dėl nuostatų, kuriomis užtikrinama nauda vartotojams ir prisidedama prie energijos vartojimo efektyvumo didinimo. Jos turėtų padėti sujungti pažangiąsias apskaitos sistemas su standartizuotomis sąsajomis, kuriose įdiegtos vartotojams skirtos priemonės, apimančios vartojimo duomenis ir kainos informaciją, kad vartotojai būtų labiau suinteresuoti energijos taupymo priemonėmis ir būtų geriau reaguojama į paklausą. Į šį metodą turėtų būti visiškai atsižvelgiama pagal Sąjungos teisės aktus nagrinėjant pažangiųjų elektros energijos apskaitos sistemų diegimo sąnaudas ir naudą.

      Bendri būtinieji funkciniai reikalavimai

               42.

               Kiekviena pažangioji elektros energijos apskaitos sistema turėtų turėti bent toliau išvardytas funkcijas.

                           Kliento aspektai

                                       a)

                                       Rodmenys teikiami tiesiai klientui ir visoms vartotojo paskirtoms trečiosioms šalims. Šios funkcijos yra būtinos pažangiajai apskaitos sistemai, nes tiesioginė vartotojui teikiama grįžtamoji informacija būtina siekiant užtikrinti, kad vartotojas taupytų energiją. Iš esmės sutarta dėl standartizuotų sąsajų teikimo, nes tokios sąsajos leistų taikyti tikralaikius energijos vartojimo valdymo sprendimus, pavyzdžiui, namų įrangos automatizavimą, taip pat įvairaus reagavimo į paklausą schemas ir palengvintų duomenų pateikimą tiesiai klientui. Ypač rekomenduojami tiesiogiai ir laiku per kliento pasirinktą sąsają klientui ir visoms jo paskirtoms trečiosioms šalims teikiami tikslūs ir patogūs naudoti rodmenys, nes jie yra būtini, kad būtų galima teikti reagavimo į paklausą priemones, elektroniniu būdu priimti energijos taupymo sprendimus ir veiksmingai integruoti paskirstytuosius energijos išteklius. Siekiant skatinti energijos taupymą, valstybėms narėms ypač rekomenduojama užtikrinti, kad pažangiąsias apskaitos sistemas naudojantys galutiniai klientai turėtų standartizuotą sąsają, per kurią klientui būtų vaizdžiai pateikiami individualūs vartojimo duomenys.

                                       b)

                                       a punkte minėtus duomenis reikia atnaujinti pakankamai dažnai, kad informaciją būtų galima naudoti energijos taupymo tikslais. Šios funkcijos yra susijusios grynai su vartotoju, t. y. galutiniu klientu. Jei vartotojai turi remtis sistemos teikiama informacija, jie turi matyti, kaip informacija kinta priklausomai nuo jų veiksmų. Tarifas turi būti pritaikytas prie energijos vartojimo arba energijos gamybos produktų reagavimo laiko. Apskritai sutarta, kad informaciją reikia atnaujinti bent kas 15 minučių. Dėl tolesnės raidos ir naujų energetikos paslaugų ryšiai veikiausiai taps spartesniais. Taip pat rekomenduojama, kad pažangioji apskaitos sistema galėtų saugoti kliento vartojimo duomenis pagrįstą laikotarpį, kad klientas ir visos jo paskirtos trečiosios šalys galėtų patikrinti ir gauti praeitų laikotarpių vartojimo duomenis. Pagal tai turėtų būti galima apskaičiuoti su vartojimu susijusias sąnaudas.

                           Apskaitos sistemos operatoriaus aspektai

                                       c)

                                       Operatorius turėtų galėti rodmenis nuskaityti nuotoliniu būdu. Šios funkcijos yra susijusios su tiekimo sektoriumi (apskaitos sistemų operatoriais). Bendrai sutariama, kad tai esminės funkcijos.

                                       d)

                                       Užtikrinamas dvipusis pažangiosios apskaitos sistemos ir išorės tinklų, skirtų apskaitos sistemos techninei priežiūrai ir valdymui, ryšys. Šios funkcijos yra susijusios su matavimu. Bendrai sutariama, kad tai esminės funkcijos.

                                       e)

                                       Užtikrinama galimybė rodmenis nuskaityti pakankamai dažnai, kad informaciją būtų galima naudoti tinklo planavimo tikslais. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi.

                           Komerciniai energijos tiekimo aspektai

                                       f)

                                       Sistema tinkama sudėtingesnėms tarifų sistemoms. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi. Pažangiosiose apskaitos sistemose turėtų būti sudėtingesnė tarifų struktūra, vartojimo laiko registrai ir nuotolinė tarifų kontrolė. Šie dalykai vartotojams ir tinklo operatoriams turėtų padėti sutaupyti energijos ir sąnaudų, nes būtų sumažinti energijos paklausos pikai. Šios, taip pat a ir b punktuose minėtos funkcijos yra vienas iš esminių veiksnių siekiant užtikrinti didesnes vartotojų teises ir pagerinti tiekimo sistemos energinį našumą. Ypač rekomenduojama, kad pažangiąja apskaitos sistema būtų galima galutiniams vartotojams automatiškai perduoti informaciją apie sudėtingesnes tarifų parinktis, pavyzdžiui, per a punkte minėtą standartizuotą sąsają.

                                       g)

                                       Naudojant sistemą galimą nuotoliniu būdu įjungti arba išjungti tiekimą ir (arba) srovės arba galios apribojimą. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi. Jos suteikia papildomą vartotojo apsaugą, nes įmanoma nustatyti apribojimų svarbą. Taip paspartinami procesai, pavyzdžiui, persikraustant, nes tiekimas į seną objektą gali būti išjungtas, o į naują įjungtas greitai ir paprastai. Šių funkcijų reikia šalinant technines tinklo avarijas. Tačiau dėl jų gali atsirasti papildoma saugumo rizika, kurią reikia kuo labiau sumažinti.

                           Saugumo ir duomenų apsaugos aspektai

                                       h)

                                       Užtikrinamas saugus duomenų perdavimas. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi. Būtinas aukštas visų skaitiklį ir operatorių jungiančių ryšių saugumo lygis. Šis reikalavimas taikytinas tiesioginiams ryšiams su skaitikliu ir visiems pranešimams, kurie per skaitiklį perduodami į visus kliento patalpose veikiančius prietaisus ir valdiklius ir iš jų. Kliento patalpose būtina užtikrinti vietinių ryšių privatumo ir duomenų apsaugą.

                                       i)

                                       Sukčiavimo prevencija ir aptikimas. Šios funkcijos yra susijusios su tiekimo sektoriumi – prieigos atveju su saugumu ir sauga. Be abejonių sutariama dėl šių funkcijų svarbos. Jos būtinos siekiant apsaugoti vartotoją, pavyzdžiui, nuo kompiuterinio įsilaužimo, o ne vien dėl sukčiavimo prevencijos.

                           Paskirstytosios elektros energijos gamybos aspektai

                                       j)

                                       Užtikrinamas importo (eksporto) ir aktyvusis matavimas. Šios funkcijos yra susijusios ir su paklausos, ir su tiekimo sektoriumi. Daugelyje šalių užtikrintos atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltiniams ir smulkiajai elektros energijos gamybai būtinos funkcijos, todėl įrengtos apskaitos priemonės tiks ir ateityje. Rekomenduojama šias funkcijas diegti standartiškai ir jas įjungti (išjungti) pagal vartotojo norus ir reikmes.

      Tolesni veiksmai

               43.

               Valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad būtų laikomasi šios rekomendacijos ir kad su ja susipažintų visos Sąjungos suinteresuotosios šalys, dalyvaujančios projektuojant ir naudojant taikomąsias pažangiųjų tinklų priemones Sąjungoje.

               44.

               Valstybės narės turėtų iki 2012 m. rugsėjo 3 d. Komisijai pranešti, kokius rezultatus gavo atlikusios pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo sąnaudų ir naudos analizę, taip pat priemones ir planus, kuriuos jos priėmė dėl šios rekomendacijos.

               45.

               Pagal šią rekomendaciją Komisija ketina įvertinti pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo ekonominį vertinimą, apie kurį pranešta.

      Adresatai

               46.

               Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms ir visoms jų paskirtoms kompetentingoms institucijoms, dalyvausiančioms pažangiųjų apskaitos sistemų ekonominiame vertinime.

      Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 9 d.

            Komisijos vardu

         Günther OETTINGER

            Komisijos narys

      (1)  OL L 211, 2009 8 14, p. 55.

      (2)  OL L 211, 2009 8 14, p. 94.

      (3)  COM(2011) 202 galutinis.

      (4)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

      (5)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

      (6)  COM(2007) 228 galutinis.

      (7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm.

      (8)  Europos elektros energijos ir dujų rinkos reguliavimo institucijų grupės gerosios patirties gairės, susijusios su elektros energijos ir dujų skaitiklių reguliavimo aspektais (nuoroda E10-RMF-29-05).

      (9)  Europos pažangiųjų tinklų darbo grupė pažangiuosius tinklus apibrėžia kaip energetikos tinklus, kurių veikimas efektyviai suderintas su vartotojų, prisijungusių prie tų tinklų, elgesiu siekiant užtikrinti ekonomiškai efektyvų darnų elektros energijos sistemos veikimą, mažus nuotolius, aukštą kokybę, tiekimo saugumą ir saugą. http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf.

      (10)  Direktyvos 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių ir Direktyvos 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių paaiškinimas („Mažmeninės rinkos“, p. 7).

      (11)  Pagal 29 straipsnį įsteigtos darbo grupės 2011 m. balandžio mėn. nuomonė Nr. 183.

      PRIEDAS

         Pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo ilgalaikių sąnaudų ir naudos ekonominio vertinimo metodikos gairės pagal direktyvų 2009/72/EB ir 2009/73/EB I priedą

      1.   NUORODOS

                  1.1.

                  Europos Komisijos Jungtinio mokslinių tyrimų centro Energetikos ir transporto institutas (2012 m.) „Pažangiųjų tinklų sąnaudų ir naudos analizės gairės“ (angl. Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects), http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.2.

                  Europos Komisijos Jungtinio mokslinių tyrimų centro Energetikos ir transporto institutas (2012 m.) „Pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo sąnaudų ir naudos analizės gairės“ (angl. Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment), http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.3.

                  Europos elektros energijos ir dujų rinkos reguliavimo institucijų grupė „Gerosios patirties gairės, susijusios su pažangiosios elektros energijos ir dujų apskaitos reguliavimo aspektais“ (angl. Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas), 2011 m. vasario mėn., nuoroda Nr. E10-RMF-29–05, http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf

                  1.4.

                  Europos Komisijos Pažangiųjų tinklų darbo grupės (2010 m.) 3-ia ekspertų grupė „Diegiant pažangiuosius tinklus dalyvaujančių šalių funkcijos ir pareigos“ (angl. Roles and responsibilities of actors involved in smart grids deployment), Vertingumo lentelė pateikta http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls

                  1.5.

                  Direktyvos dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EC ir 2006/32/EC, pasiūlymas, COM(2011) 370 galutinis, 2011 m. birželio 22 d.

                  1.6.

                  SEC(2011)288 galutinis. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Poveikio vertinimas“, pridedamas prie Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“, COM(2011) 112 galutinis, SEC(2011)289 galutinis.

            2.   NEIŠSAMUS KINTAMŲJŲ / DUOMENŲ, KURIUOS REIKIA NUSTATYTI / SURINKTI ELEKTROS ENERGIJOS ATVEJU

                  Kintamieji / duomenys, kuriuos reikia nustatyti / surinkti

                  Vienetas

                  Prognozuojamas energijos vartojimo pokytis

                  %

                  Prognozuojamas energijos kainos pokytis

                  %

                  Piko apkrovos perkėlimas

                  %

                  Perdavimo ir paskirstymo lygio elektros energijos nuostoliai

                  %

                  Apskaičiuota tiekimo pertrūkių trukmė

                  Minučių skaičius

                  Prarastos apkrovos vertė, tiekiamoji vertė

                  EUR/kWh

                  Nuolaida

                  %

                  Techninės įrangos sąnaudos (pvz., pažangusis skaitiklis, GPRS/PLC modemas ir t. t.)

                  EUR

                  Pažangiųjų apskaitos sistemų, kurias reikia įdiegti, skaičius

                  Pažangiųjų skaitiklių skaičius

                  Pažangiosios apskaitos sistemos įdiegimo sąnaudos

                  EUR

                  Tikėtina pažangiosios apskaitos sistemos gyvavimo trukmė

                  Metų skaičius

                  Skaitiklių nuskaitymo sąnaudos

                  EUR per metus

                  Sėkmingo duomenų perdavimo rodiklis

                  %

                  Infliacija

                  %

                  Sąnaudų sumažėjimas, susijęs su technologijos branda

                  %

                  Įgyvendinimo tvarkaraštis

                  Pažangiųjų skaitiklių skaičius per metus

                  Kaimuose įrengiamų skaitiklių skaičius, palyginti su miestuose įrengiamų skaitiklių skaičiumi

                  %

                  Išmetamo anglies dioksido kaina

                  EUR/t

            3.   ETAPŲ, KURIAIS ATLIEKAMA SĄNAUDŲ IR NAUDOS ANALIZĖ IR JAUTRUMO ANALIZĖ, DIAGRAMA

      Jei atliekant analizę galima apskaičiuoti sąnaudas ir naudą, susijusias su gautu išmetamo anglies dioksido kiekio pokyčiu, rekomenduojama, kad analizėje būtų atsižvelgiama į tokias anglies dioksido kainas, kokios prognozuojamos Komisijos atskaitos ir išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo scenarijuose (1).
      4.   NEIŠSAMUS PAŽANGIŲJŲ APSKAITOS SISTEMŲ DIEGIMO SĄNAUDŲ, Į KURIAS REIKIA ATSIŽVELGTI ELEKTROS ENERGIJOS ATVEJU, SĄRAŠAS

                  Bendroji kategorija

                  Sąnaudų, kurias reikia stebėti diegiant sistemą ir kurias reikia įvertinti kaip atskaitos tašką, rūšys

                  KAPITALO SĄNAUDOS

                  Investicijos į pažangiąsias apskaitos sistemas

                  Investicijos į informacines technologijas

                  Investicijos į ryšius

                  Investicijos į namuose įrengiamus ekranus (jei taikytina)

                  Elektros energijos gamyba

                  Perdavimas

                  Paskirstymas

                  Sutaupyta investicijų į įprastus skaitiklius (neigiamos sąnaudos, reikia pridėti prie naudos sąrašo)

                  VEIKLOS SĄNAUDOS

                  Informacinių technologijų priežiūros sąnaudos

                  Tinklo valdymas ir pradinės sąnaudos

                  Ryšių / duomenų perdavimo sąnaudos (įskaitant GPRS, radijo ryšius ir t. t.)

                  Scenarijaus valdymo sąnaudos

                  Pažangiųjų apskaitos sistemų pakeitimas / gedimas (kaupiamosios sąnaudos)

                  Pajamų sumažėjimas (pvz., dėl efektyvesnio vartojimo)

                  Elektros energijos gamyba

                  Paskirstymas

                  Perdavimas

                  Skaitiklių nuskaitymas

                  Skambučių centras / klientų aptarnavimas

                  Mokymo sąnaudos (pvz., klientų aptarnavimo darbuotojų ir įrengėjų)

                  Patikimumas

                  Atkūrimo sąnaudos

                  Aplinka

                  Teršalų išmetimo sąnaudos (CO2 kontrolės įranga, veiklos ir taršos leidimai)

                  Energetinis saugumas

                  Energijos gamybai suvartojamo iškastinio kuro sąnaudos

                  Transportavimui ir veiklai suvartojamo iškastinio kuro sąnaudos

                  Kita

                  Vartotojų dalyvavimo programų sąnaudos

                  Sumažėjusios pirmiau įrengiamų (įprastų) skaitiklių įrengimo sąnaudos

            5.   NEIŠSAMUS FORMULIŲ, PAGAL KURIAS NUSTATOMA KIEKINĖ NAUDOS IŠRAIŠKA ELEKTROS ENERGIJOS ATVEJU, SĄRAŠAS

                  Visa nauda

                  Sudedamoji naudos dalis

                  Piniginės išraiškos apskaičiavimas

                  Mažesnės skaitiklių nuskaitymo ir naudojimo sąnaudos

                  Mažesnės skaitiklių naudojimo sąnaudos

                  Vertė (EUR) = [Prognozuojamas sąnaudų sumažėjimas pradėjus veikti nuotolinei apskaitai (EUR per metus)] Diegimas – [Prognozuojamas sąnaudų sumažėjimas pradėjus veikti nuotolinei apskaitai (EUR per metus) × Duomenų perdavimo nesėkmės rodiklis (%/100)] Diegimo scenarijus

                  Mažesnės skaitiklių nuskaitymo sąnaudos

                  Vertė (EUR) = [Vietinių skaitiklių rodmenų sąnaudos (EUR)]Atskaitos taškas – [Apskaičiuotos vietinių decentralizuotų skaitiklių rodmenų nuskaitymo sąnaudos (EUR)]Diegimo scenarijus

                  Čia:
                  [Vietinių skaitiklių rodmenų sąnaudos (EUR)]Atskaitos taškas= ŽĮ (2) klientų skaičius × Ankstesnės kliento skaitiklių nuskaitymo sąnaudos per metus (EUR)
                  [Apskaičiuotos vietinių decentralizuotų skaitiklių rodmenų nuskaitymo sąnaudos (EUR)]Diegimo scenarijus= [ŽĮ klientų skaičius × į diegimą neįtrauktų klientų proc. × Vieno kliento vidutinės decentralizuoto nuskaitymo sąnaudos (EUR/klientas)] + [ŽĮ klientų skaičius × į diegimą įtrauktų klientų proc. × Duomenų perdavimo nesėkmės rodiklis (%) × Vieno kliento vidutinės decentralizuoto nuskaitymo sąnaudos (EUR/klientų skaičius)]

                  Mažesnės sąskaitų išrašymo sąnaudos

                  Vertė (EUR) = [ŽĮ klientų skaičius × Sąskaitų išrašymo klientui sąnaudos per metus (EUR)]Atskaitos taškas – [ŽĮ klientų skaičius × Sąskaitų išrašymo klientui sąnaudos per metus (EUR)]Diegimo scenarijus

                  Mažesnės skambučių centro / klientų aptarnavimo sąnaudos

                  Vertė (EUR) = [ŽĮ klientų skaičius × Kliento aptarnavimo sąnaudos per metus (EUR)]Atskaitos taškas – [ŽĮ klientų skaičius × Kliento aptarnavimo sąnaudos per metus (EUR)]Diegimo scenarijus

                  Mažesnės veiklos ir priežiūros sąnaudos

                  Mažesnės turto priežiūros sąnaudos

                  Vertė (EUR) = [Tiesioginės turto priežiūros sąnaudos (EUR per metus)]Atskaitos taškas – [Tiesioginės turto priežiūros sąnaudos (EUR per metus)] Diegimo scenarijus

                  Mažesnės įrangos avarijų sąnaudos

                  Vertė (EUR) = [Įrangos avarijų sąnaudos (EUR per metus)]Atskaitos taškas – [Įrangos avarijų sąnaudos (EUR per metus)] Diegimo scenarijus

                  Atidėta / sutaupyta investicijų į paskirstymo pajėgumą

                  Atidėta investicijų į pajėgumą dėl pajamų, gautų iš turto

                  Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos didėjančiam pajėgumui (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius) × Pajamų, gautų iš investicijų, rodiklis (%/100)

                  Atidėta investicijų į paskirstymo pajėgumą dėl turto nusidėvėjimo

                  Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos didėjančiam pajėgumui (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius) × Metų skaičius, per kurį nusidėvi pajėgumui būtinas turtas

                  Atidėta / sutaupyta investicijų į perdavimo pajėgumą

                  Atidėta investicijų į perdavimo pajėgumą dėl pajamų, gautų iš turto

                  Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos didėjančiam pajėgumui (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius) × Pajamų, gautų iš investicijų, rodiklis (%/100)

                  Atidėta investicijų į perdavimo pajėgumą dėl turto nusidėvėjimo

                  Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos didėjančiam pajėgumui (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius) × Metų skaičius, per kurį nusidėvi pajėgumui būtinas turtas

                  Atidėta / sutaupyta investicijų į elektros energijos gamybos pajėgumą

                  Atidėta investicijų į elektros energijos gamybą, skirtų piko apkrovos elektrinėms

                  Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos piko apkrovos elektros energijos gamybai (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius)

                  Atidėta investicijų į elektros energijos gamybą, skirtų aktyviajam rezervui

                  Vertė (EUR) = Metinės investicijos, būtinos aktyviojo rezervo elektros energijos gamybai (EUR per metus) × Atidėjimo trukmė (metų skaičius)

                  Mažesni techniniai elektros energijos nuostoliai

                  Mažesni techniniai elektros energijos nuostoliai

                  Vertė (EUR) = Mažesni nuostoliai užtikrinus efektyvų energijos vartojimą (EUR per metus) + Mažesni nuostoliai užtikrinus įtampos kontrolę (EUR per metus) + Mažesni perdavimo lygio nuostoliai (EUR per metus)

                  Sutaupyta elektros energijos sąnaudų

                  Mažesnis vartojimas

                  Vertė (EUR) = Energijos tarifas (EUR/MWh) × Bendras ŽĮ energijos vartojimas (MWh) × Prognozė, kiek proc. sumažės vartojimas įdiegus pažangiąją apskaitos sistemą (%/100)

                  Piko apkrovos perkėlimas

                  Vertė (EUR) = piko elektros energijos gamybos ir ne piko elektros energijos gamybos didmeninės maržos skirtumas (EUR/MWh) × Perkeltos piko apkrovos proc. (%/100) × Bendras ŽĮ energijos vartojimas (MWh)

                  Mažesni komerciniai nuostoliai

                  Mažesnė elektros energijos vagystė

                  Vertė (EUR) = Elektros energiją vagiančių klientų proc. (%/100) × Apytikrė vidutinė kliento neužregistruotos energijos apkrovos vertė per metus (EUR) × ŽĮ klientų skaičius (klientų skaičius)

                  Atgautos pajamos, susijusios su užsakyta elektros energija, už kurią nesumokėta sukčiaujant

                  Vertė (EUR) = Su užsakyta elektros energija sukčiaujančių klientų proc. (%/100) × Apytikrė užsakytos elektros energijos, už kurią klientas nesumokėjo, vertė per metus (EUR) × ŽĮ klientų skaičius (klientų skaičius)

                  Atgautos pajamos, susijusios su papildomai užsakyta elektros energija

                  Vertė (EUR) = Klientų, kurie įdiegus pažangiąją apskaitos sistemą papildomai užsakė elektros energijos, proc. (%/100) × Apytikrė vidutinė papildomai užsakyto elektros energijos kiekio vertė (EUR) × ŽĮ klientų skaičius (klientų skaičius)

                  Mažesnė pertrūkio trukmė dėl sudėtingesnio stebėjimo ir tikralaikės tinklo informacijos

                  Paslaugos vertė

                  Vertė (EUR) = Iš viso suvartota elektros energijos VĮ (3) + ŽĮ (MWh)/Minučių per metus (skaičius per metus) × Vidutinis nutraukto tiekimo minučių skaičius per metus (skaičius per metus) × Prarastos apkrovos vertė (EUR/MWh) × Pertrūkio trukmės sumažėjimo proc. (%/100)

                  Mažesnės kompensavimo klientams sąnaudos

                  Vertė (EUR) = Kompensacijos klientams per metus (EUR) × Kompensacijų klientams sumažėjimo proc.

                  Mažesnis išmetamo CO2 kiekis

                  Mažesnis išmetamo CO2 kiekis dėl mažesnių linijos nuostolių

                  Vertė (EUR) = [Linijos nuostoliai (MWh) × CO2 kiekis (t/MWh) × CO2 vertė (EUR/t)]Atskaitos taškas –
                  [Linijos nuostoliai (MWh) × CO2 kiekis (t/MWh) × CO2 vertė (EUR/t)]Diegimo scenarijus

                  Mažesnis išmetamo CO2 kiekis dėl mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos gamybos šaltinių didesnio paplitimo, kurį paskatino pažangiųjų apskaitos sistemų diegimas

                  Vertė (EUR) = [Išmetamo CO2 kiekis (t) × CO2 vertė (EUR/t)] Atskaitos taškas – [Išmetamo CO2 kiekis (t/MWh) × CO2 vertė (EUR/t)] Diegimo scenarijus

                  Mažesnis pas klientus važiuojančio eksploatavimo personalo transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis

                  Vertė (EUR) = Sutaupyta degalų litrų (skaičius) × Degalų litro kaina (EUR)

                  Mažesnis pas klientus važiuojančio eksploatavimo personalo transporto priemonių degalų suvartojimas

                  Vertė (EUR) = Sutaupyta degalų litrų (skaičius) × Degalų litro kaina (EUR)

                  Mažesnė oro tarša (kietosios dalelės, NOx, SO2)

                  Mažesnė oro tarša dėl mažesnių linijos nuostolių

                  Kiekvienai teršalų rūšiai
                  Vertė (EUR) = [Linijos nuostoliai (MWh) × Oro teršalų kiekis (vnt./MWh) × Oro teršalų kaina (EUR/vnt.)]Atskaitos taškas –
                  [Linijos nuostoliai (MWh) × Oro teršalų kiekis (vnt./MWh) × Oro teršalų kaina (EUR/vnt.)]Diegimo scenarijus

                  Mažesnė oro tarša dėl mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos gamybos šaltinių didesnio paplitimo, kurį paskatino pažangiųjų apskaitos sistemų diegimas

                  Kiekvienai teršalų rūšiai
                  Vertė (EUR) = [Oro teršalų kiekis (vnt.) × Oro teršalų kaina (EUR/vnt.)]Atskaitos taškas – [Oro teršalų kiekis (vnt.) × Oro teršalų kaina (EUR/vnt.)] Diegimo scenarijus

                  Mažesnis pas klientus važiuojančio eksploatavimo personalo transporto priemonių išmetamų oro teršalų kiekis

                  Vertė (EUR) = Sutaupyta degalų litrų (skaičius) × Sutaupytų degalų litro kaina (EUR)

         Pastaba. Informacijos apie oro teršalų (kietųjų dalelių, NOx, SO2) kainą rekomenduojama ieškoti Netaršių transporto priemonių direktyvoje (2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones) (4), taip pat remtis Švaraus oro Europoje (angl. CAFE) programos švaraus oro naudos įvertinimo procesu.

         (1)  Komisijos tarnybų darbinio dokumento „Poveikio vertinimas“ priedo 7.10 punktas, SEC(2011)288 galutinis, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF.

         (2)  Žema įtampa.

         (3)  Vidutinė įtampa.

         (4)  OL L 120, 2009 5 15 p. 5.


title: 2008 m. vasario 12 d. Tarybos rekomendacija dėl patvirtinimo, kad Komisija įvykdė Europos plėtros fondo (devintojo EPF) 2006 finansinių metų operacijas

text:
               15.2.2008

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 41/24

      TARYBOS REKOMENDACIJA

   2008 m. vasario 12 d.
   dėl patvirtinimo, kad Komisija įvykdė Europos plėtros fondo (devintojo EPF) 2006 finansinių metų operacijas
   (2008/118/EB)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
   atsižvelgdama į AKR-EB partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (1), ir iš dalies pakeistą 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge (Liuksemburgo Didžioji Hercogystė) (2),
   atsižvelgdama į Vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo ir administravimo pagal AKR-EB partnerystės susitarimo finansinį protokolą (3), be kita ko įsteigiantį devintąjį Europos plėtros fondą (devintasis EPF), ypač į jo 32 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į 2003 m. kovo 27 d. Finansinį reglamentą, taikomą 9-ajam Europos plėtros fondui (4), ypač į jo 96–103 straipsnius,
   išnagrinėjusi su devintojo EPF operacijomis susijusius 2006 m. gruodžio 31 d. pajamų ir išlaidų ataskaitą bei balansą, taip pat Audito Rūmų ataskaitą dėl 2006 finansinių metų su Komisijos atsakymais (5),
   kadangi

               (1)

               Pagal minėto Vidaus susitarimo 32 straipsnio 3 dalį patvirtinimą, kad Komisija devintojo EPF finansinio valdymo užduotis įvykdė, teikia Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija.

               (2)

               Komisija devintojo EPF 2006 finansinių metų operacijas įvykdė iš esmės tinkamai,

         REKOMENDUOJA Europos Parlamentui patvirtinti, kad Komisija įvykdė devintojo EPF 2006 finansinių metų operacijas.

      Priimta Briuselyje, 2008 m. vasario 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. BAJUK

      (1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

      (2)  OL L 287, 2005 10 28, p. 4.

      (3)  OL L 317, 2000 12 15, p. 355.

      (4)  OL L 83, 2003 4 1, p. 1.

      (5)  OL C 259, 2007 10 31, p. 1.


title: 2009 m. spalio 28 d. Komisijos rekomendacija, Veiksmingesnis skaitmeninio dividendo naudojimas Europos Sąjungoje (Tekstas svarbus EEE)

text:
               24.11.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 308/24

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA

   2009 m. spalio 28 d.
   Veiksmingesnis „skaitmeninio dividendo“ naudojimas Europos Sąjungoje
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2009/848/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 211 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Taryba savo 2008 m. birželio 12 d. išvadose paragino Komisiją parengti darnų pagrindą koordinuotai naudoti radijo dažnio spektrą, atlaisvinamą pereinant nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo („skaitmeninis dividendas“), ir nustatyti, kad toks koordinavimas nebūtų išimtinis ar privalomas. Tai visų pirma turėtų būti įvairių pasirinkčių techniniai aspektai, sąnaudų analizė, socialinis ir ekonominis poveikis, taip pat teisės naudotis radijo dažnio spektru reglamentavimo sąlygos.

               (2)

               Europos Parlamentas 2008 m. rugsėjo 24 d. rezoliucijoje „Kaip pasinaudoti visais skaitmeninio dividendo privalumais Europoje. Bendras požiūris į radijo dažnių, atlaisvinamų pereinant prie skaitmeninio transliavimo, radijo dažnio spektro naudojimą“ (1) taip pat pabrėžė, kad suderintas požiūris į radijo dažnio spektro naudojimą Europos Sąjungoje gali būti naudingas užtikrinant masto ekonomiją, kuriant sąveikias belaidžio ryšio paslaugas ir siekiant išvengti susiskaidymo, dėl kurio šis ribotas išteklius naudojamas neefektyviai. Todėl Parlamentas paragino valstybes nares aktyviai bendradarbiauti, kad būtų įveiktos nacionalinio lygmens kliūtys veiksmingai paskirstyti (perskirstyti) „skaitmeninį dividendą“.

               (3)

               2005 m. gruodžio 1 d. išvadose Taryba jau ragino valstybes nares, jeigu įmanoma, iki 2012 m. visiškai pereiti prie skaitmeninio transliavimo.

               (4)

               Remdamosi teisės aktais, kuriais reglamentuojami elektroniniai ryšiai, valstybės narės turėtų skatinti efektyvų radijo dažnio spektro naudojimą ir užtikrinti veiksmingą jo valdymą. Atsižvelgiant į geresnio reglamentavimo principą, tai reiškia, kad radijo dažnio spektras turi būti paskirstytas taip, kad būtų užtikrinta kuo didesnė kultūrinė, ekonominė ir socialinė nauda visuomenei. Tačiau, atsižvelgiant į įvairias valstybių narių aplinkybes ir skirtingas radijo dažnio spektro naudojimo tradicijas, šis principas turi būti taikomas laipsniškai ir pakankamai lanksčiai.

               (5)

               Kol neatlaisvintas analoginiam transliavimui anksčiau naudotas ar šiuo metu naudojamas radijo dažnio spektras, negali būti užtikrinta visapusiška paslaugų, kurios bus teikiamos „skaitmeninio dividendo“ dažniais, socialinė ir ekonominė nauda. Be to, skaitmeninės antžeminės televizijos technologija prieinamomis kainomis gali naudotis vis daugiau naudotojų ir vartotojų. Keletas valstybių narių jau nutraukė analoginių transliavimo technologijų naudojimą, o dar kelios nusprendė užtikrinti, kad visos transliacijos iki 2012 m. būtų pradėtos vykdyti taikant tik skaitmeninę technologiją.

               (6)

               Todėl būtina užtikrinti nuoseklią perėjimo prie skaitmeninės technologijos ir analoginio transliavimo išjungimo Europos lygmens politiką, kad šie veiksmai būtų užbaigti kuo greičiau, kaip numatyta ankstyvuose kai kurių valstybių narių planuose. Kai tam tikslui teikiamos valstybės subsidijos, tai turėtų būti daroma pagal valstybės pagalbos taisykles.

               (7)

               Per dabartinę ekonomikos krizę paaiškėjo, kaip svarbu skubiai skirti pakankamai radijo dažnio spektro, kad būtų galima kurti didelės spartos belaidžio ryšio infrastruktūrą, kuria bus teikiamos plačiajuosčio ryšio paslaugos, taip padėti didinti produktyvumą ir sutaupyti daugelyje kitų ekonomikos sričių. Tai atitinka 2008 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime patvirtinto Ekonomikos atkūrimo plano tikslus, įskaitant siekį, kad 2010–2013 m. plačiajuostis ryšys taptų prieinamas visiems. Kaip pabrėžiama Konkurencingumo tarybos 2009 m. kovo mėn. pagrindinių klausimų dokumente, tai galima visapusiškai įgyvendinti tik naudojant belaidžio ryšio technologijas, pavyzdžiui, kaimo vietovėse, kur laidinę infrastruktūrą naudoti nepraktiška. Todėl laiku nutraukti analoginį transliavimą tiesiog būtina, kad diegiant naujas paslaugas, kurias bus galima teikti naudojant „skaitmeninį dividendą“ atlaisvintu radijo dažnio spektru, būtų veiksmingai padedama atgaivinti ES ekonomiką.

               (8)

               Tarptautiniuose susitarimuose, įskaitant sudarytus 2006 m. birželio mėn. vykusioje Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU) Regioninėje radijo ryšio konferencijoje (RRC-06) ir 2007 m. lapkričio mėn. vykusioje ITU Pasaulio radijo ryšio konferencijoje, jau padaryta išvada, kad dalis „skaitmeninio dividendo“ dažnių, t. y. 790–862 MHz juostos dalis, nuo 2015 m. arba netgi anksčiau pirmenybės teise bus suteikta ne tik transliavimui ir fiksuoto ryšio paslaugoms, bet ir judriojo ryšio paslaugoms, prireikus techninius aspektus koordinuojant su kitomis šalimis. Be to, keletas valstybių narių jau paskelbė, kad planuoja arba aktyviai svarsto galimybę 790–862 MHz juostos dalį atverti ne tik didelės galios antžeminio transliavimo paslaugoms.

               (9)

               Atsižvelgiant į tai Europos Sąjungoje būtina suderinti požiūrį į „skaitmeninį dividendą“, kad būtų išvengta susiskaidymo tarp valstybių narių. Priešingu atveju bus trukdoma kurti vieną bendrą paslaugų ir įrangos rinką ir bus nepasinaudota su ja susijusia masto ekonomija, o ES lygmeniu „skaitmeninio dividendo“ nebus galima veiksmingai naudoti, kad atsigautų ekonomika. Be to, siekiant šio tikslo, Komisija galėtų padėti valstybėms narėms dvišalėse ar daugiašalėse derybose su ES nepriklausančiomis valstybėmis.

               (10)

               Radijo dažnio spektro politikos grupė 2009 m. rugsėjo 18 d. nuomonėje dėl „skaitmeninio dividendo“ rekomendavo Europos Komisijai ne vėliau kaip 2009 m. spalio 31 d. imtis veiksmų – ES lygmeniu kiek įmanoma sumažinti neapibrėžtumą, susijusį su valstybių narių gebėjimu atlaisvinti 790–862 MHz juostos dalį, kad būtų skatinamas ekonomikos augimas, taip pat konkurencija ir inovacijos elektroninių ryšių tinklų diegimo ir paslaugų teikimo srityje. Ši grupė taip pat ragino valstybes nares, atlaisvinančias 790–862 MHz juostos dalį naujiems ir (arba) geresnės kokybės elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms, pirmiausia užtikrinti neutralumą paslaugų ir technologijos atžvilgiu ir tuo tikslu siekti, kad transliavimo paslaugoms nebūtų daromas neigiamas poveikis.

               (11)

               Suderinto požiūrio į „skaitmeninį dividendą“ socialinių ir ekonominių aspektų tyrimų duomenimis, kai dalis „skaitmeninio dividendo“ ES lygmeniu koordinuotai paskirstoma naujiems naudojimo būdams, pvz., teikti plačiajuosčio ryšio paslaugas kaimo vietovėse ir apskritai mažinti dėl šių paslaugų trūkumo susidariusį atotrūkį diegiant plačiajuostį ryšį, gaunama daug socialinės ir ekonominės naudos.

               (12)

               Dėl šių priežasčių Komisija planuoja ateinančiais mėnesiais priimti sprendimą, kuriuo būtų nustatomi suderinti būsimo 790–862 MHz juostos dalies naudojimo mažos ir vidutinės galios elektroninių ryšių tinklams techniniai reikalavimai. Ši techninė įgyvendinimo priemonė turėtų būti priimta padedant Radijo dažnio spektro komitetui, kaip numatyta Sprendimo dėl radijo spektro (2) 4 straipsnyje. Suderintas technines sąlygas valstybės narės turėtų taikyti tik kai jos nusprendžia leisti šioje juostoje teikti ne transliavimo paslaugas.

               (13)

               Kad būtų parengtas šis techninis suderinimas, Komisija įgaliojo Europos pašto ir telekomunikacijų administracijos konferenciją (CEPT) apibrėžti 790–862 MHz juostos daliai taikytinas technines sąlygas, kurios optimaliai pritaikytos belaidžio fiksuoto ir (arba) judriojo ryšio tinklams, bet skirtos ne tik jiems. Gavusi šiuos įgaliojimus CEPT pateikė Komisijai keletą ataskaitų, kuriose, siekiant valdyti žalingųjų trikdžių riziką, nurodytos mažiausiai veikimo laisvę ribojančios techninės sąlygos ir pateiktos su jomis susijusios gairės, taikytinos 790–862 MHz juostos dalyje veikiančioms bazinėms stotims ir galinėms stotims.

               (14)

               Tolesnė 790–862 MHz juostos dalies plėtra didelės galios transliavimo paslaugų teikimo reikmėms vienoje valstybėje narėje gali smarkiai trukdyti dalį „skaitmeninio dividendo“ spektro naudoti naujoms reikmėms kitoje valstybėje narėje, nes didelės galios signalai sklinda toli ir gali sukelti žalinguosius trikdžius, todėl valstybės narės, nors ir neįpareigotos nutraukti didelės galios transliavimo siųstuvų naudojimo toje juostos dalyje arba leisti tą juostos dalį naudoti elektroninio ryšio paslaugoms, turėtų sudaryti geresnes sąlygas ateityje pertvarkyti šią juostos dalį, kad ilgalaikėje perspektyvoje būtų galima ją optimaliai naudoti mažos ir vidutinės galios elektroninių ryšių paslaugoms.

               (15)

               Todėl būtina užtikrinti, kad valstybės narės nepriimtų nacionalinių priemonių, kurios trukdytų įgyvendinti tai pačiai juostai taikomus Bendrijos aktus, o konkrečiai – jokios naujų elektroninių ryšių paslaugų, kurias planuojama pradėti teikti 790–862 MHz juostos dalyje, techninio suderinimo priemonės,

         REKOMENDUOJA:

               1.

               Valstybėms narėms imtis visų priemonių, reikalingų užtikrinti, kad iki 2012 m. sausio 1 d. visoms antžeminės televizijos transliavimo paslaugoms būtų pradėta naudoti skaitmeninio perdavimo technologija ir iki šios datos būtų nutrauktas analoginės signalų perdavimo technologijos naudojimas.

               2.

               Valstybėms narėms remti reglamentavimo veiksmus, kuriais Bendrijoje siekiama įtvirtinti suderintas 790–862 MHz juostos dalies naudojimo ne tik transliavimo, bet ir kitoms elektroninių ryšių paslaugoms, sąlygas, ir nesiimti jokių veiksmų, galinčių užkirsti kelią šių ryšių paslaugų teikimui šioje juostos dalyje arba trukdyti jas teikti.

               3.

               Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

      Priimta Briuselyje 2009 m. spalio 28 d.

            Komisijos vardu

         Viviane REDING

            Komisijos narė

      (1)  2008/2099(INI).

      (2)  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 676/2002/EB (OL L 108, 2002 4 24, p. 1).


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Belgiumand delivering a Council opinion on the updated Stability Programme of Belgium 2011-2014

text:
   EUROPOS KOMISIJA

                                 Briuselis, 2011.6.7
                                 SEK(2011) 802 galutinis

                     Rekomendacija

            TARYBOS REKOMENDACIJA

   dėl Belgijos 2011 m. nacionalinės reformų programos

                     su Tarybos nuomone

dėl atnaujintos 2011–2014 m. Belgijos stabilumo programos

                {SEK(2011) 710 galutinis}
 ---pagebreak---                                                Rekomendacija

                                    TARYBOS REKOMENDACIJA

                        dėl Belgijos 2011 m. nacionalinės reformų programos

                                           su Tarybos nuomone

                    dėl atnaujintos 2011–2014 m. Belgijos stabilumo programos

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir
     148 straipsnio 4 dalį,

     atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės
     priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo1, ypač į jo
     5 straipsnio 3 dalį,

     atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją2,

     atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

     atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

     pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

     kadangi:

     (1)    2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Europos Komisijos pasiūlymui
            įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą
            geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms
            svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus
            augimo ir konkurencingumo potencialas.

     (2)    2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos
            bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. –
            sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių3, kurios kartu sudaro
            integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti
            formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką.

     1
            OL L 209, 1997 8 2, p. 1.
     2
            OL C , p. .
     3
            2011 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES taikytina 2011 m.

LT                                                     2                                            LT
 ---pagebreak---      (3)   2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirmąją metinę augimo apžvalgą, kuria
           pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto
           politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“.

     (4)   2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir
           struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d.
           Tarybos išvadas ir Komisijos metinę augimo apžvalgą). Ji pabrėžė, kad pirmenybę
           reikia teikti patikimų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atkūrimui, nedarbo mažinimui
           reformuojant darbo rinką ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemonėms. Ji
           paprašė, kad valstybės narės šiuos prioritetus įgyvendintų konkrečiomis priemonėmis
           ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į nacionalines reformų
           programas.

     (5)   2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares,
           prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad
           juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines
           reformų programas.

     (6)   2011 m. balandžio 15 d. Belgija pateikė 2011 m. atnaujintą 2011–2014 m. stabilumo
           programą ir 2011 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų
           programų sąsają, jos vertintos vienu metu.

     (7)   Per 2008 m. pasibaigusį dešimtmetį Belgijos BVP augo patikimai, t. y. vidutiniškai
           2,3 % per metus. 2009 m. šalis patyrė visą pasaulinio ekonomikos nuosmukio poveikį,
           o jos BVP susitraukė 2,8 %. Nuosmukio poveikis užimtumui buvo palyginti nedidelis.
           Laikinai sumažinus darbo valandų skaičių ir darbo našumą per valandą šis poveikis
           sušvelnintas. 2009 m. užimtumui sumažėjus 0,4 %, jis vėl padidėjo 2010 m. Vis dėlto
           nedarbas išaugo: nuo 7 % prieš nuosmukį iki 8,3 % 2010 m. Atsigavus pasaulio
           prekybai ir BVP augant 2,2 %, ekonomika 2010 m. atsigavo sparčiau nei tikėtasi. Dėl
           automatinių stabilizatorių ir diskrecinių priemonių, kurios taikytos per krizę, valdžios
           sektoriaus deficitas išaugo nuo 1,3 % 2008 m. iki 5,9 % BVP 2009 m.

     (8)   Remdamasi atnaujintos stabilumo programos vertinimu pagal Tarybos reglamentą
           (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos
           programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Nors pagrįstas kiek mažiau
           palankesnėmis 2011 m. augimo prielaidomis, iš esmės jis atitinka naujausią Komisijos
           2011 m. pavasario prognozę. Kadangi 2010 m. deficitas buvo mažesnis nei tikėtasi
           (4,1 %), programos biudžeto strategijoje planuojama 2011 m. deficitą sumažinti iki
           3,6 % ir toliau jį mažinti, kad jis neviršytų 3 % pamatinės vertės iki 2012 m., t. y. iki
           Tarybos nustatyto termino panaikinti perviršinį deficitą. 2011 m. planuojamas deficito
           sumažinimas atrodo įmanomas, atsižvelgiant į gana atsargias ekonomines projekcijas.
           Vis dėlto fiskalinės priemonės greičiausiai sudarys mažiau nei Tarybos rekomenduota
           0,75 % BVP vidutinė metinė fiskalinių priemonių vertė, ypač 2011 ir 2012 m., kai
           struktūrinių priemonių vertė bus atitinkamai tik 0,4 ir 0,3 % BVP. Be to, 2012 m. ir
           vėlesniems metams nustatyti deficito tikslai neremiami konkrečiomis koregavimo
           priemonėmis. Vidutinės trukmės tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio pertekliaus – per
           2011–2014 m. programos laikotarpį pasiekti nesitikima.

     (9)   Atsižvelgiant į 2010 m. užregistruotą geresnį nei tikėtasi rezultatą, 2011 m. būtų
           tikslinga deficitą sumažinti dar daugiau ir greičiau nei prognozuota daryti pažangą
           siekiant nustatytos 3 % BVP ribos. Be to, be papildomų konsolidavimo priemonių iki

LT                                                 3                                                   LT
 ---pagebreak---             2012 m. perviršinio deficito panaikinti nebus įmanoma ir nebus įmanoma daryti
            pažangos siekiant vidutinės trukmės tikslo. Kadangi mokesčių našta, visų pirma
            tenkanti darbo pajamoms, Belgijoje jau labai didelė, šios konsolidavimo priemonės
            turėtų būti iš esmės grindžiamos išlaidomis.

     (10)   Ekonomikos ir finansų krizė pakeitė anksčiau vyravusią ilgalaikę valdžios sektoriaus
            skolos mažėjimo tendenciją. Skolos santykis, nuo 1993 m. nuolat mažėjęs (kai
            pasiekęs aukščiausią 134 % BVP tašką toliau mažėjo iki 84 % 2007 m.), 2008 m. vėl
            padidėjo ir 2010 m. pabaigoje pasiekė 96,8 % BVP. Aukštas valstybės skolos lygis
            išlieka pagrindiniu uždaviniu, visų pirma todėl, kad ilgalaikis visuomenės senėjimo
            poveikis biudžetui viršija ES vidurkį daugiausia dėl palyginti smarkiai padidėjusių
            išlaidų pensijoms, kurios sukurs dar didesnę įtampą viešiesiems finansams. Vidutinės
            trukmės laikotarpiu būtina užtikrinti pakankamus pirminius perteklius ir toliau
            reformuoti Belgijos socialinės apsaugos sistemą, visų pirma pensijų sistemą, kad būtų
            sulaikytas prognozuojamas esminis su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų
            didėjimas ir padidėtų ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas.

     (11)   Svarbus uždavinys Belgijai – užtikrinti stabilų ir gerai veikiantį finansų sektorių,
            sugebantį patenkinti realiosios ekonomikos finansinio tarpininkavimo poreikius. Per
            pastaruosius dvejus metus Belgijos finansų sektorius labai nukentėjo nuo finansų
            krizės, tai nulėmė pablogėjusią finansinę padėtį, smarkiai padidėjusią valstybės
            pagalbą ir bankų priežiūros pokyčius. Finansinė bankų sektoriaus padėtis vis dar trapi.
            Be to, Belgijos bankų sektorius labai koncentruotas ir gana didelis, palyginti su
            ekonomikos dydžiu.

     (12)   1996 m. Užimtumo skatinimo ir konkurencingumo prevencinės apsaugos įstatyme
            nustatyta, kad darbo užmokesčio tendencijos Belgijoje turėtų atitikti darbo užmokesčio
            tendencijas trijose kaimyninėse šalyse (Nyderlanduose, Prancūzijoje, Vokietijoje), kad
            būtų kontroliuojamos darbo sąnaudos. Vis dėlto šiuo įstatymu nesugebėta išvengti
            situacijos, kai 2005–2010 m. Belgijoje darbo užmokestis didėjo sparčiau nei trijose
            kaimyninėse šalyse, o našumas augo lėčiau. Todėl vienetui tenkančios darbo sąnaudos
            Belgijoje augo sparčiau, palyginti su kaimyninėmis šalimis ir euro zonos vidurkiu. Tai
            kelia itin daug problemų, nes Belgijos specializacija – palyginti nedaug technologijų
            naudojančių prekių gamyba, todėl šalis susiduria su didele šalių, kuriose darbo
            sąnaudos mažesnės, konkurencija. Nors darbo užmokestį reglamentuojanti nuostata
            padeda derantis dėl darbo užmokesčių, ją būtų galima patobulinti, atsižvelgiant į
            našumo augimo skirtumus ir numatant efektyvesnę ex post koregavimo, jeigu
            nepasiekiami tikslai, sistemą.

     (13)   Darbo rinkai būdingas tam tikras nelankstumas, nulemiantis gana dideles paskatas
            nedirbti, būtent: neribotos trukmės bedarbio pašalpa; aukštos faktinės ribinės mokesčių
            normos ir aukštas mokesčių pleištas (ypač mažai apmokamiems darbuotojams); ir
            socialinės paramos išmokų nutraukimas bei dideli mokesčiai įsidarbinus. Be to,
            vyresnio amžiaus darbuotojai gali pasinaudoti keliais pasitraukimo būdais ir tai yra
            paskata jiems išeiti iš darbo rinkos anksčiau, nesulaukus nustatyto pensinio 65 metų
            amžiaus. Toliau reformuojant aktyvią darbo rinkos politiką ir ją taikant vyresniems nei
            50 metų asmenims, būtų galima padidinti bendrą užimtumo lygį ir labiau skatinti
            ieškoti darbo. Be to, labiau sumažinus bedarbio pašalpas ir jų mokėjimo trukmę
            ilgainiui jaunesnius darbuotojus labiau paskatintų dalyvauti darbo rinkoje.
            Sugriežtinus ankstyvo išėjimo į pensiją kriterijus, vyresnio amžiaus darbuotojai ilgesnį
            laiką aktyviau dalyvautų darbo rinkoje, o vyresnio amžiaus darbuotojams, kurie tam

LT                                                 4                                                   LT
 ---pagebreak---             tikrą laiką joje nedalyvavo, į ją grįžti. Galiausiai ne ES valstybių narių piliečių
            užimtumo lygis (40,9 %) daug mažesnis už ES vidurkį.

     (14)   Bendra mokesčių našta Belgijoje viena didžiausių ES, todėl ją sumažinus darbas taptų
            patrauklesnis. Vis dėlto, atsižvelgiant į numatomas svarbias konsolidavimo priemones,
            mokesčių mažinimą reikia kompensuoti atitinkamai didinant mažiau trikdančius
            mokesčius, pavyzdžiui, vartojimo mokesčius arba pereinant prie aplinkai palankių
            mokesčių. Belgija taiko daug mažesnes netiesioginių energijos mokesčių normas nei
            kaimyninės šalys. Atsižvelgiant į aukštą darbo mokesčių pleištą, Belgijos aplinkos
            mokesčių santykis, palyginti su darbo mokesčiais, yra žemiausias visoje ES. Dėl to
            susidarė situacija, kai šalyje didelis nedarbas ir sunaudojama palyginti daug energijos,
            taip sunkiau pasiekti užimtumo ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus.

     (15)   Daugelio prekių ir paslaugų kainos apskritai didesnės nei kitose valstybėse narėse – tai
            patvirtina palyginti silpną konkurencinį spaudimą, ypač mažmeniniame sektoriuje ir
            tinklų pramonėje, ir silpną priežiūros sistemą. Mažmeniniame sektoriuje didelės
            patekimo į rinką kliūtys ir daug veiklos apribojimų. Antai konkurenciją ribojančiomis
            nuostatomis vis dar ribojamas darbo laikas, rinkos senbuviai saugomi nuo naujų
            dalyvių patekimo į rinką ir trukdoma plisti naujiems verslo modeliams ir
            technologijoms. Bendra Belgijos tinklų sektorių konkurencijos problema yra ta, kad
            rinkos senbuviai yra gerai įsitvirtinę ir patekimo į rinką kliūtys yra labai aukštos,
            palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, vadinasi, buvę šių sektorių monopolistai vis
            dar gali gauti didesnį pelną nustatydami aukštesnes kainas, nei būtų leidžiamos
            konkurencinėje rinkoje.

     (16)   Belgijos valdžios institucijos prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų, susijusių su paktu
            „Euro plius“4. Šie įsipareigojimai susiję su keturiomis pakto sritimis. Jais dėmesio
            skiriama priemonėms deficitui mažinti, energijos kainoms kontroliuoti ir
            konkurencijai skatinti, realiojo darbo užmokesčio didėjimui kontroliuoti, finansų
            sistemos priežiūros sistemai įgyvendinti ir priemonėms, siekiant pailginti faktinį
            pensinį amžių. Tačiau nepateikiama informacijos apie priemones, kurių reikia imtis
            norint pasiekti reikiamą fiskalinį tikslą, taip pat nėra informacijos apie galimus realiojo
            darbo užmokesčio didėjimo arba energijos kainų kontrolės būdus. Kiek tai susiję su
            ankstyvo išėjimo į pensiją planais, neaišku, ar ir kada bus peržiūrėtas „kartų paktas“ ir
            kokių konkrečių priemonių bus imtasi po tos peržiūros. Šie įsipareigojimai buvo
            įvertinti ir į juos atsižvelgta rengiant rekomendacijas.

     (17)   Komisija įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat
            įsipareigojimus pagal paktą „Euro plius“5. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai
            fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Belgijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES
            taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą
            ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Atsižvelgdama į tai,
            Komisija mano, kad turėtų būti įmanoma daugiau sumažinti deficitą 2011 m. ir kad
            reikia nustatyti tolesnes 2012 m. ir vėlesnių metų konsolidavimo priemones.
            Siekiant padidinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, reikia toliau reformuoti pensijų
            sistemą. Reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant sustiprinti konkurencingumą, padėti

     4
            Daugiau informacijos apie įsipareigojimus, prisiimtus pagal paktą „Euro plius“, galima rasti dokumente
            SEC(2011) 710.
     5
            SEC(2011) 710.

LT                                                       5                                                           LT
 ---pagebreak---             žmonėms įsidarbinti ir nustatyti didesnius ne darbo, bet vartojimo ir energijos
            mokesčius, taip pat atverti daugiau investavimo ir augimo galimybių paslaugų
            sektoriuje ir tinklų pramonėje.

     (18)   Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją
            pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Taryba išnagrinėjo
            2011 m. atnaujintą Belgijos stabilumo programą ir savo nuomonę6 pateikė
            rekomendacijos 1 ir 2 punktuose,

     REKOMENDUOJA Belgijai 2011–2012 m. imtis šių veiksmų:

     (1)     Pasinaudoti šiuo metu vykstančio ekonomikos atsigavimo privalumais ir greičiau
             panaikintai perviršinį deficitą. Todėl būtina imtis priemonių – daugiausia susijusių su
             išlaidomis, – kad iki 2012 m. biudžeto būtų pasiekta, kad vidutinė struktūrinių
             priemonių vertė būtų bent 0,75 % BVP. Taip valdžios sektoriaus deficitas vėliausiai
             iki 2012 m. pabaigos būtų gerokai mažesnis nei 3 % BVP pamatinė vertė. Užtikrinti,
             kad būtų daroma pažanga įgyvendinant vidutinės trukmės tikslą, t. y. kad kasmet
             BVP augtų bent 0,5 %.

     (2)     Imtis priemonių ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui padidinti. Pirmiausia reikėtų
             įgyvendinti strategiją, kuria siekiama apriboti su visuomenės senėjimu susijusias
             išlaidas, be kitų dalykų, neskatinant ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos, siekiant
             pailginti faktinį pensinį amžių, ir susiejant nustatytą pensinį amžių su vidutine
             gyvenimo trukme.

     (3)     Šalinti struktūrinius finansų sektoriaus trūkumus, visų pirma baigti restruktūrizuoti
             bankus, kuriems reikia tinkamai finansuojamo ir perspektyvaus verslo modelio.

     (4)     Pasikonsultavus su socialiniais partneriais ir vadovaujantis nacionaline praktika
             pertvarkyti derybų dėl darbo užmokesčio ir darbo užmokesčio indeksavimo sistemą
             ir taip užtikrinti, kad darbo užmokesčio didėjimas geriau atspindėtų darbo našumo ir
             konkurencingumo pokyčius.

     (5)     Pagerinti dalyvavimą darbo rinkoje mažinant didelę mokesčių ir socialinės apsaugos
             įmokų naštą mažai apmokamiems darbuotojams nedarant poveikio biudžetui ir
             įdiegiant sistemą, pagal kurią ilgėjant bedarbystės laikotarpiui bedarbio pašalpos
             palaipsniui mažinamos. Imtis veiksmų siekiant nustatyti didesnius ne darbo, bet
             vartojimo mokesčius ir padidinti mokesčių sistemos palankumą aplinkai. Pagerinti
             aktyvios darbo politikos veiksmingumą priemones skiriant vyresnio amžiaus
             darbuotojams ir pažeidžiamoms grupėms.

     6
            Numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalyje.

LT                                                      6                                              LT
 ---pagebreak---      (6)     Įvesti priemones konkurencijai mažmeniniame sektoriuje padidinti sumažinant
             patekimo į rinką kliūtis ir veiklos apribojimus; ir įvesti priemones konkurencijai
             elektros ir dujų rinkose padidinti toliau gerinant sektorių reglamentavimo ir
             konkurencijos institucijų efektyvumą.

     Priimta Briuselyje

                                              Tarybos vardu
                                              Pirmininkas

LT                                               7                                                LT