               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 627 final

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl Slovakijos 2022 m. nacionalinės reformų darbotvarkės su Tarybos nFuomone dėl 2022 m. Slovakijos stabilumo programos
            {SWD(2022) 627 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl Slovakijos 2022 m. nacionalinės reformų darbotvarkės su Tarybos nFuomone dėl 2022 m. Slovakijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241
                  2
               , kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Priemonė prisideda prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kartu didindama valstybių narių ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Ji taip pat padeda stiprinti tvarią viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. 2022 m. birželio [XX] d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, [atnaujintas] pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

               (2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011
                  3
                taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Slovakija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

               (3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva
                  4
               , pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą. Siekiant skubiai patenkinti iš Ukrainos bėgančių asmenų priėmimo ir integracijos poreikius, pagal sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje iniciatyvą (CARE) ir pasinaudojant papildomu išankstiniu finansavimu pagal Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU) Slovakijai suteikiama išskirtinė parama;

               (4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pateiktas per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus, arba didelę jų dalį. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

               (5)nuo 2020 m. kovo mėn. taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga
                  5
               . 2021 m. kovo 3 d. komunikate
                  6
                Komisija taip pat išdėstė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą pratęsti 2023 m. būtų pagrįsta dėl didesnio neapibrėžtumo ir didelės neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikos karo Europoje aplinkybėmis, dėl precedento neturinčių energijos kainų šuolių ir tolesnių tiekimo grandinės sutrikimų;

               (6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. stabilumo programos pateikto požiūrio, fiskalinės politikos kryptį šiuo metu geriausia vertinti kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės negrąžintina parama (dotacijomis) ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytį, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu
                  7
               . Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų
                  8
                pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

               (7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą
                  9
                ir jame pateikė plataus pobūdžio 2023 m. fiskalinės politikos gairių, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pažymėjo, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas; tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija valstybes nares paragino atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

               (8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į šiuos aspektus, fiskalinis atsakas turi būti didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir išlaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų šuolio poveikį ir padėti apriboti antrinio poveikio infliacinį spaudimą tikslinėmis ir laikinomis priemonėmis; fiskalinė politika turi likti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie greitai kintančių aplinkybių, ir skirtis konkrečiose šalyse priklausomai nuo jų fiskalinės ir ekonominės padėties, įskaitant krizės poveikį joms ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą į jas;

               (9)2021 m. balandžio 29 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Slovakija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Slovakijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo. Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Slovakija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

               (10)laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnyje nustatyto termino, 2022 m. balandžio 29 d. Slovakija pateikė 2022 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, o 2022 m. balandžio 28 d. – 2022 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2022 m. nacionalinė reformų darbotvarkė taip pat atspindi Slovakijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

               (11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Slovakijos ataskaitą
                  10
               . Joje įvertinta pažanga, Slovakijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Slovakija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta pažanga, Slovakijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

               (12)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptarta Slovakijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o valdžios sektoriaus skola viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito ir skolos kriterijų nesilaikoma. Laikydamasi 2022 m. kovo 2 d. komunikato Komisija, vertindama visus svarbius veiksnius, atsižvelgė į tai, kad skolos mažinimo kriterijaus laikymasis reikštų pernelyg dideles fiskalines pastangas laikotarpio pradžioje, o tai galėtų pakenkti augimui. Todėl, Komisijos nuomone, dabartinėmis išskirtinėmis ekonominėmis sąlygomis laikytis skolos mažinimo kriterijaus nėra pagrindo. Kaip paskelbta, 2022 m. pavasarį Komisija nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų ir 2022 m. rudenį iš naujo įvertins pasiūlymo pradėti perviršinio deficito procedūras tikslingumą;

               (13)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Slovakijai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji Slovakijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Slovakijos valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 5,5 % BVP 2020 m. iki 6,2 % 2021 m. Slovakijos fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis padidėjo nuo 2,3 % BVP 2020 m. iki 3,3 % 2021 m. Priemonės, kurių Slovakija ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., iš esmės buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių. Vis dėlto kai kurios diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020–2021 m. laikotarpiu, nebuvo laikinos ir joms nebuvo kompensacinių priemonių; jas daugiausia sudarė 13-os pensijos padidinimas, tėvų pensinio amžiaus pakeitimas, motorinių transporto priemonių mokesčio sumažinimas ir bankams taikomo mokesčio panaikinimas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. valdžios sektoriaus skola sudarė 63,1 % BVP;

               (14)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2022 m. yra realistiškas, o 2023 m. – palankus. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 2,1 %, o 2023 m. – 5,3 %. Tuo tarpu Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. realiojo BVP augimas bus didesnis – 2,3 %, o 2023 m. – mažesnis – 3,6 %, daugiausia dėl didesnio numatomo infliacijos poveikio privačiam vartojimui ir lėtesnio eksporto atsigavimo. 2022 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad 2022 m. nominalusis deficitas sumažės iki 5,1 % BVP, o 2023 m. – iki 2,4 %. Sumažėjimas 2022 m. daugiausia susijęs su daugumos neatidėliotinų priemonių panaikinimu ir dideliu nominaliojo BVP augimu. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. sumažės iki 61,6 %, o 2023 m. – iki 58,0 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas atitinkamai sudarys 3,6 % BVP ir 2,6 % BVP. Tai mažiau už 2022 m. stabilumo programoje 2022 m. prognozuojamą deficitą ir šiek tiek daugiau už 2023 m. prognozuojamą deficitą, daugiausia dėl prognozuojamos optimistiškesnės darbo rinkos raidos 2022 m. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 61,7 % 2022 m. ir 58,3 % 2023 m.;

               remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, vidutinio laikotarpio (vidutiniškai 10 metų) potencialaus gamybos apimties augimo įvertis yra 2,0 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Slovakijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (15)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, taigi numatoma, kad laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažės nuo 3,3 % BVP 2021 m. iki 1,0 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitą veikia išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims, kurios pagal Komisijos 2022 m. pavasario prognozę turėtų sudaryti 0,1 % BVP 2022 m. ir 0,2 % BVP 2023 m.
                  11
               ;

               (16)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Slovakijai
                  12
                2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji Slovakijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu ir tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

               (17)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Slovakijos 2022 m. stabilumo programoje pateikta informacija numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (+0,3 % BVP) išliks stabdomojo pobūdžio, o Taryba rekomendavo remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį
                  13
               . Slovakija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 0,7 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,4 procentinio punkto
                  14
               . Todėl Slovakija planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,6 procentinio punkto. Tai apima papildomą išlaidų, susijusių su laikina apsauga perkeltiems asmenims iš Ukrainos (0,1 % BVP), poveikį. Dėl indeksavimo atsižvelgiant į infliaciją vėlavimo didelių valdžios sektoriaus išlaidų, pvz., socialinių išmokų, išskyrus išmokas natūra ar kompensacijas darbuotojams, augimo tempas 2022 m. buvo mažesnis už infliaciją ir tai prisideda prie stabdomosios fiskalinės politikos krypties;

               (18)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus -0,8 % BVP
                  15
               . Numatoma, kad Slovakija 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų padidėti 1,0 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto
                  16
               . Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. iš esmės turėtų būti neutralus: 0,2 procentinio punkto. Tai apima papildomas išlaidas, susijusias su laikina apsauga iš Ukrainos perkeltiems asmenims (0,1 % BVP);

               (19)2022 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 2,3 % 2024 m. ir 2,0 % iki 2025 m. Taigi planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas iki 2023 m. sumažės iki mažiau nei 3 % BVP ir per programos laikotarpį liks mažesnis nei 3 % BVP. Šiose projekcijose daroma prielaida, kad viešųjų išlaidų – įskaitant atlygį darbuotojams ir socialinius pervedimus natūra – augimas bus ribojamas lėčiau nei pajamų augimas ir lėčiau nei tvirtas nominaliojo BVP augimas. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iki 2025 m. sumažės, konkrečiai, padidės iki 58,2 % 2024 m. ir sumažės iki 57,3 % 2025 m. Remiantis Komisijos analize, skolos tvarumo rizika vidutiniu laikotarpiu atrodo didelė;

               (20)Slovakijos mokesčių sistema galėtų būti reformuota siekiant padidinti ekonominį efektyvumą, skatinti aplinkos ir fiskalinį tvarumą ir didinti teisingumą, kartu remiant platesnius politikos tikslus. Palyginti su kitomis ES šalimis, darbo mokesčių našta yra ypač didelė mažas pajamas gaunantiems asmenims. Kita vertus, visapusiškai išnaudojamas aplinkos ir nekilnojamojo turto mokesčių potencialas. Mokesčių derinio keitimas galėtų paskatinti augimą ir taip pat skatinti žaliąją pertvarką ir aplinkosauginį tvarumą. Ekonomikos energijos vartojimo intensyvumas gerokai viršija ES vidurkį, tačiau pajamos iš aplinkosaugos mokesčių 2020 m. (2,4 %) buvo artimos ES vidurkiui. Aplinkosaugos mokesčiai, susiję su atliekų tvarkymu ir oro tarša, nepakankamai skatina efektyvų išteklių naudojimą ir mažina aplinkos ir visuomenės išlaidas. Kelių mokesčiai ir transporto priemonių registracijos mokesčiai tinkamai neatspindi taršos intensyvumo. Aplinkosaugos mokesčiai ir rinkliavos neindeksuojami, todėl ilgainiui žaliosios pajamos dėl infliacijos mažėja. Kalbant apie nekilnojamojo turto apmokestinimą, 2020 m. pajamos iš periodinių nekilnojamojo turto mokesčių buvo palyginti mažos (0,5 % BVP, palyginti su 1,2 % ES vidurkiu). Šiuo metu Slovakija neturi pakankamai duomenų, kad galėtų atnaujinti ir indeksuoti nekilnojamojo turto mokesčio bazę pagal rinkos vertes, o tai taip pat galėtų iš dalies sumažinti tebesitęsiančią didelę būsto paklausą ir su tuo susijusį didelį būsto kainų augimą. Be to, tolesnės pastangos supaprastinti mokesčius ir pagerinti reikalavimų laikymąsi gali padidinti viešąsias pajamas ir taip paremti fiskalinį tvarumą ir padidinti teisingumą. Nepaisant pagerėjimo, 2019 m. PVM mokestinių prievolių vykdymo atotrūkis išliko didelis (16,1 %, palyginti su 10,4 % ES). Tolesni mokesčių administravimo patobulinimai, be kita ko, elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas, iš anksto užpildytos mokesčių deklaracijos ir didesnis skaitmeninimas, galėtų padėti dar labiau sumažinti nutekinimą mokesčių sistemoje;

               (21)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Slovakijai skirtose Tarybos rekomendacijose, taip pat jai skirtose rekomendacijose, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Visų pirma tai, kad plane daug dėmesio skiriama įtraukiam švietimui, viešajam valdymui ir našumą didinančioms investicijoms į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, taip pat planuojamas jo indėlis mažinant regioninius skirtumus, gali būti laikomi visapusišku ir tinkamu atsaku į iššūkius, su kuriais susiduria Slovakija. Žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos spartinimo uždavinys sprendžiamas ryžtingai ir imantis įvairių priemonių. Ilgalaikiai švietimo, vaikų priežiūros, sveikatos priežiūros, mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) sričių uždaviniai taip pat sprendžiami visapusiškomis priemonėmis, kuriomis siekiama pašalinti didžiausius trūkumus, pavyzdžiui, žemą švietimo kokybę ir įtraukumą, fragmentišką MTI politikos koordinavimą, nepakankamą viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą ir prastus MTI veiklos rezultatus. Plane pasiūlytos papildomos priemonės, kuriomis siekiama sustiprinti teisingumo sistemą, viešuosius pirkimus ir kovą su pinigų plovimu, gali padėti išspręsti daugelį pagrindinių problemų, jei jos bus priimtos ir įgyvendintos laikantis ES teisės reikalavimų dėl tinkamų apsaugos priemonių ir teismų nepriklausomumo ir tinkamai dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams. Galiausiai keliomis reformomis turėtų būti pagerintas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas. Apskritai plane numatytos plataus užmojo reformos ir investicijos, visų pirma sveikatos priežiūros, žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos bei viešojo administravimo srityse, kuriomis, be kita ko, siekiama toliau gerinti konvergenciją euro zonoje ir skatinti ekonomikos augimą;

               (22)tikimasi, kad Slovakijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas prisidės prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Slovakijoje remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 45 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 21 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Slovakijai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jos atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

               (23)2022 m. balandžio 8 d. Slovakija pateikė partnerystės sutartį, tačiau dar nepateikė kitų sanglaudos politikos programavimo dokumentų
                  17
               . Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Slovakija programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis. Visų pirma, regionų konkurencingumo ir socialinių rodiklių skirtumai turėtų būti mažinami derinant įvairius turimus fondus;

               (24)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

               (25)nuo 2015 m. pažanga mažinant grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iš esmės sustojo. Slovakijos ekonomika pasižymi dideliu energijos suvartojimo intensyvumu, iš dalies dėl didelės pramonės sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro importo. Remiantis 2020 m. duomenimis, Slovakija yra itin priklausoma nuo Rusijos gamtinių dujų (85 %, palyginti su 44 % ES vidurkiu) ir žalios naftos (100 %, palyginti su 26 % ES vidurkiu). Tačiau priklausomybė nuo antracito importo iš Rusijos yra mažesnė už ES vidurkį (35 %, palyginti su 54 %)
                  18
               . Gamtinių dujų dalis energijos rūšių derinyje šiek tiek viršija ES vidurkį (24,9 %, palyginti su 24,4 % ES), taip pat kietojo iškastinio kuro dalis (14 %, palyginti su 10,8 % ES), o naftos dalis yra mažesnė (21,9 %, palyginti su 32,7 % ES). 2020 m. branduolinės energijos dalis energijos rūšių derinyje buvo 24,6 % (palyginti su 13,1 % ES). Spartesnis atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo didinimas padėtų sumažinti Slovakijos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos ir sumažintų energijos nepritekliaus riziką didėjant energijos kainoms. Pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą 2022 m. planuojamos tolesnės reformos, susijusios su rinkos modeliu ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių rėmimu. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas gali būti dar labiau paspartintas padidinant leidimų statyti mažos apimties atsinaujinančiųjų energijos išteklių įrenginių išimčių ribas, pagal vieno langelio principą supaprastinant administracines ir leidimų išdavimo procedūras, sumažinant prijungimo prie tinklo mokesčius ir gerinant prieigą prie esamų tinklo pajėgumų. 2021 m. balandžio mėn. Slovakija nutraukė naujų atsinaujinančiųjų energijos išteklių prijungimo prie tinklo moratoriumą. Tačiau dar reikia įgyvendinti į ateitį orientuotą mechanizmą, kuriuo būtų teikiama skaidri ir patikima informacija apie naujų kintamų atsinaujinančiųjų energijos išteklių prijungimo prie tinklo pajėgumus. Siekdama atsižvelgti į didėjantį iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos kiekį, Slovakija turėtų modernizuoti perdavimo ir paskirstymo tinklus, sukurti naujus energijos kaupimo įrenginius ir baigti kurti vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių reglamentavimo sistemą. Papildomos investicijos į geoterminę energiją, tvarias biometano stotis ir atsinaujinančiųjų išteklių vandeniliu grindžiamus sprendimus, kurie atitinka atitinkamus tvarumo kriterijus, padėtų spręsti didelio gamtinių dujų suvartojimo šalyje problemą. Taip pat yra galimybių padidinti centralizuoto šilumos tiekimo sistemų energijos vartojimo efektyvumą ir greitai pradėti naudoti atsinaujinančiuosius šilumos išteklius, kuriais pakeičiamos gamtinės dujos. Pastangas mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro taip pat galima pagerinti regionų lygmeniu įsteigiant regioninius tvarios energetikos centrus.

               (26)reikalingos didesnės pastangos energijos vartojimo efektyvumo srityje. Visų pirma reikia sutelkti dėmesį į esminę ir žaliąją renovaciją, mažinti šilumos suvartojimą ir didinti investicijas į atsinaujinančiuosius šilumos šaltinius, įskaitant šilumos siurblius. Slovakija galėtų dar labiau paspartinti pastatų renovaciją pritraukdama daugiau privačių investicijų, be kita ko, į viešuosius pastatus, teikdama techninę pagalbą, gerindama įgyvendinimo pajėgumus ir vieno langelio principą ir investuodama į žaliuosius įgūdžius. Be to, dėl didelės įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties ekonomikoje būtina stiprinti suaugusiųjų švietimo politiką, be kita ko, ją susiejant su žaliąja pertvarka. Reikia dėti daugiau pastangų siekiant spręsti energijos nepritekliaus problemą ir reformuoti investicijas į socialinį būstą. Be to, siekiant paspartinti statybos leidimų išdavimo procesą, supaprastinti įgyvendinimo taisykles, pritaikyti renovacijos schemas ir pagerinti įvairių valdžios institucijų ir finansavimo programų koordinavimą, reikėtų nustatyti kelias reguliavimo ir administracines priemones. Papildomomis priemonėmis ir paskatomis būtų galima spręsti didelio energijos suvartojimo intensyvumo pramonėje, be kita ko, mažosiose ir vidutinėse įmonėse, problemą. Tai apima investicijų schemas, kuriomis siekiama padidinti energijos vartojimo efektyvumą, remiantis energijos vartojimo auditais. Paramos schemos turėtų papildyti viena kitą (pvz., priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo sistemą) ir būti remiamos privačiojo sektoriaus lėšomis ir finansinėmis priemonėmis. Kad Slovakija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus;

               (27)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Slovakija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Slovakija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

               (28)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  19
                atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (29)atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis veiksmų rekomendacijai dėl euro zonos ekonominės politikos įgyvendinti. Slovakijos atveju tai konkrečiai atspindėta toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Slovakijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

               1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę. Užtikrinti, kad mokesčių derinys būtų veiksmingesnis ir labiau remtų integracinį ir tvarų augimą, be kita ko, išnaudojant aplinkosaugos ir nekilnojamojo turto mokesčių potencialą. Toliau stiprinti mokestinių prievolių vykdymą, be kita ko, toliau skaitmeninant mokesčių administravimą.

               2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Pateikti 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentus, kad būtų galima baigti derybas su Komisija ir paskui pradėti juos įgyvendinti.

               3.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įvairinti iškastinio kuro importą. Spartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimą dar labiau lengvinant prieigą prie tinklo, nustatant leidimų išdavimo ir administracinių procedūrų supaprastinimo priemones ir modernizuojant elektros energijos tinklą. Mažinti priklausomybę nuo gamtinių dujų šildymo ir pramonės sektoriuose. Pritaikyti renovacijos politiką, kad būtų paspartinta ir skatinama esminė pastatų renovacija.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

                     (3)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo, OL L 306, 2011 11 23.

                     (4)

                        2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga, OL L 71, 2022 3 4, p. 1.

                     (5)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Šioje rekomendacijoje pateikiami fiskalinės politikos krypties ir jos komponentų įverčiai yra Komisijos įverčiai, grindžiami prielaidomis, kuriomis pagrįsta Komisijos 2022 m. pavasario prognozė. Komisijos vidutinio laikotarpio potencialaus augimo įverčiai neapima teigiamo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų ekonomikos augimą, poveikio.

                     (8)

                        Nefinansuojamų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „2023 m. fiskalinės politikos gairės“, Briuselis, 2022 3 2, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        SWD(2022) 627 final.

                     (11)

                        Daroma prielaida, kad iki 2022 m. pabaigos bendras iš Ukrainos į ES perkeltų asmenų skaičius palaipsniui pasieks 6 milijonus, o jų geografinis pasiskirstymas apskaičiuotas remiantis esamos diasporos dydžiu, santykiniu priimančiosios valstybės narės gyventojų skaičiumi ir faktiniu iš Ukrainos perkeltų asmenų pasiskirstymu ES 2022 m. kovo mėn. Biudžeto išlaidų vienam asmeniui įverčiai yra grindžiami Komisijos Jungtinio tyrimų centro parengtu mikromodeliavimo modeliu „Euromod“ ir apskaičiuoti atsižvelgiant tiek į piniginius pervedimus, į kuriuos asmenys gali turėti teisę, tiek į išmokas natūra, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros srityse.

                     (12)

                        2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Slovakijos stabilumo programos, OL C 304, 2021 7 29, p. 121.

                     (13)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (14)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

                     (15)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (16)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

                     (17)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės. OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

                     (18)

                        Eurostato duomenys (2020 m.), gamtinių dujų, žalios naftos ir akmens anglių importo iš Rusijos dalis, palyginti su bendru atitinkamu importu. Apskaičiuojant bendrą ES 27 valstybių narių importą remiamasi importo iš ne ES 27 šalių duomenimis. Slovakijos atveju bendras importas apima ES vidaus prekybą. Žalia nafta neapima perdirbtų naftos produktų.

                     (19)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 624 final

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2022 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Rumunijos konvergencijos programos
            {SWD(2022) 624 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2022 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Rumunijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011
                  2
                dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo, ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241
                  3
               , kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Priemonė prisideda prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių bei augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kartu didindama valstybių narių ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Ji taip pat padeda stiprinti tvarią viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. 2022 m. birželio [XX] d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, [atnaujintas] pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

               (2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Rumunija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą
                  4
               . Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

               (3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva
                  5
               , pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą; Siekiant skubiai patenkinti iš Ukrainos bėgančių asmenų priėmimo ir integracijos poreikius, pagal sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje iniciatyvą (CARE) ir pasinaudojant papildomu išankstiniu finansavimu pagal Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU) Rumunijai suteikiama išskirtinė parama;

               (4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pateiktas per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus, arba didelę jų dalį. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

               (5)nuo 2020 m. kovo mėn. taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga
                  6
               . 2021 m. kovo 3 d. komunikate
                  7
                Komisija taip pat išdėstė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą pratęsti 2023 m. būtų pagrįsta dėl didesnio neapibrėžtumo ir didelės neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikos karo Europoje aplinkybėmis, dėl precedento neturinčių energijos kainų šuolių ir tolesnių tiekimo grandinės sutrikimų;

               (6)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą
                  8
                ir jame pateikė plataus pobūdžio 2023 m. fiskalinės politikos gairių, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pažymėjo, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas; tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija valstybes nares paragino atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

               (7)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į šiuos aspektus, fiskalinis atsakas turi būti didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir išlaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų šuolio poveikį ir padėti apriboti antrinio poveikio infliacinį spaudimą tikslinėmis ir laikinomis priemonėmis; fiskalinė politika turi likti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie greitai kintančių aplinkybių, ir skirtis konkrečiose šalyse priklausomai nuo jų fiskalinės ir ekonominės padėties, įskaitant krizės poveikį joms ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą į jas;

               (8)2021 m. gegužės 31 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Rumunija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. lapkričio 3 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo
                  9
               . Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Rumunija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

               (9)2022 m. gegužės 12 d. Rumunija pateikė 2022 m. nacionalinę reformų programą, o 2022 m. gegužės 4 d., t. y. po Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnyje nustatyto termino, – 2022 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Rumunijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

               (10)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Rumunijos ataskaitą
                  10
               . Joje įvertinta Rumunijos pažanga, padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Rumunija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta Rumunijos pažanga, padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

               (11)pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko Rumunijos nuodugnią apžvalgą, o jos rezultatus paskelbė 2022 m. gegužės 23 d.
                  11
                Komisija padarė išvadą, kad Rumunijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma pažeidžiamumas yra susijęs su išorės sąskaitomis ir dideliu fiskaliniu deficitu bei vėl kylančiais konkurencingumo klausimais;

               (12)2020 m. balandžio 3 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2020/509, dėl Rumunijoje susidariusio perviršinio deficito, nes 2019 m. nebuvo laikomasi deficito kriterijaus
                  12
               . 2020 m. balandžio 3 d. Taryba paskelbė ir rekomendaciją, kuria siekiama užtikrinti, kad perviršinis valdžios sektoriaus deficitas Rumunijoje būtų panaikintas ne vėliau kaip 2022 m.
                  13
               ; Atsižvelgdama į didelį ekonominės veiklos susitraukimą, susijusį su COVID-19 pandemija, ir į susijusį fiskalinės politikos poreikį paremti atsigavimą 2021 ir 2022 m., 2021 m. birželio 18 d. Taryba pateikė Rumunijai naują rekomendaciją
                  14
                ne vėliau kaip 2024 m. ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Rumunija turėtų pasiekti nominaliojo valdžios sektoriaus deficito tikslą: 8,0 % BVP 2021 m., 6,2 % BVP 2022 m., 4,4 % BVP 2023 m. ir 2,9 % BVP 2024 m.; tai atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalųjį augimą: 3,4 % 2021 m., 1,3 % 2022 m., 0,9 % 2023 m. ir 0,0 % 2024 m. Tai atitinka metinį struktūrinį koregavimą: 0,7 % BVP 2021 m., 1,8 % BVP 2022 m., 1,7 % BVP 2023 m. ir 1,5 % BVP 2024 m. Komisijai įvertinus veiksmingas priemones, procedūra nuo 2021 m. rudens. buvo sustabdyta;

               (13)remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Rumunijos valdžios sektoriaus deficitas buvo 7,1 % BVP, o valdžios sektoriaus skola – 48,8 % BVP. Tai atitinka Tarybos rekomenduotą 2021 m. nominalaus deficito tikslą. 2021 m. struktūrinio balanso koregavimas yra 1,5 procentinio punkto BVP, t. y. viršija rekomenduojamą 0,7 procentinio punkto koregavimą;

               (14)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2022 m. yra realistiškas, o vėliau – palankus. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 2,9 %, o 2023 m. – 4,4 %. Tuo tarpu Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realiojo BVP augimas bus mažesnis: 2,6 % 2022 m. ir 3,6 % 2023 m. Skirtumus daugiausia lemia didelė infliacija, daranti poveikį namų ūkių perkamajai galiai, dėl tarptautinės aplinkos sumažėjusio pasitikėjimo poveikio vartojimui ir investicijoms ir neigiamas grynojo eksporto poveikis, nes manoma, kad energijos žaliavų kainos toliau augs. 2022 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad 2022 m. nominalusis deficitas sumažės iki 6,2 % BVP, o 2023 m. – iki 4,4 %. 2022 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su dideliu nominaliojo BVP augimu, numatomu mokesčių surinkimo veiksmingumo padidėjimu, didžiosios dalies viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio įšaldymu ir planu užtikrinti, kad išlaidų prekėms ir paslaugoms, socialinei paramai ir kitiems pervedimams didėjimas neviršytų nominaliojo BVP augimo rodiklio. 2022 m. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. padidės iki 49,4 %, o 2023 m. – iki 49,7 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas atitinkamai sudarys 7,5 % BVP ir 6,3 % BVP. Tai yra daugiau nei 2022 m. konvergencijos programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl didesnių numatomų socialinių ir palūkanų išlaidų, didesnio numatomo grynojo priemonių, skirtų energijos kainų augimui įveikti, poveikio, atsargesnės prielaidos dėl tikėtino mokesčių surinkimo padidėjimo ir to, kad programoje nenustatyta konkrečių išlaidų konsolidavimo priemonių. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP yra didesnis: 50,9 % 2022 m. ir 52,6 % 2023 m. Skirtumą daugiausia lemia didesnis prognozuojamas deficitas.

               Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 3,6 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Rumunijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (15)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, taigi numatoma, kad laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažės nuo 1,1 % BVP 2021 m. iki 0,2 % BVP 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį daro priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ekonominiu ir socialiniu energijos kainų kilimo poveikiu; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad jos sudaro 0,7 % BVP 2022 m. ir 0,1 % BVP 2023 m.
                  15
                Šias priemones daugiausia sudaro: išlaidų srityje – viršutinės mažmeninių ir didmeninių kainų ribos, o pajamų srityje – energijos gamintojų papildomo pelno apmokestinimas. Kitos priemonės apima namų ūkių ir MVĮ sąskaitų už energiją ir dujas kompensavimo sistemas bei energijos pašalpas pažeidžiamiems vartotojams. Paskelbta, kad šios priemonės yra laikinos. Vis dėlto, jei energijos kainos aukštos liks ir 2023 m., kai kurių iš šių priemonių galiojimas galėtų būti tęsiamas. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma bendra energijos kainų riba namų ūkiams, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidos, kurios, kaip numatoma Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje, sudarys 0,1 % BVP tiek 2022 m., tiek 2023 m.
                  16
               , taip pat 2023 m. 0,5 procentinio punkto BVP padidėjančios gynybos išlaidos;

               (16)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje prognozuojamas 2022 m. nominalus deficitas yra 1,3 procentinio punkto BVP didesnis už Tarybos rekomenduotą nominalaus deficito tikslą, o 2022 m. struktūrinio balanso koregavimas turėtų būti -0,2 procentinio punkto BVP, palyginti su rekomenduojamu 1,8 procentinio punkto BVP. Todėl reikia atlikti išsamią išlaidų kriterijumi grindžiamą analizę. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje prognozuojama, kad 2022 m. grynasis pirminių išlaidų augimas (pakoreguotas pagal vienkartines priemones ir fiskalinės politikos priemones pajamų srityje) bus 9,6 %, t. y. viršys rekomenduojamą 1,3 % augimą. Prognozuojamą bendrųjų išlaidų augimą 2022 m. daugiausia lemia padidėjusios socialinės išlaidos dėl pensijų indeksavimo ir į biudžetą įtrauktų socialinių priemonių, taip pat biudžeto išlaidos, susijusios su energijos kainų ribojimu (atėmus pajamų priemones) ir priemonėmis siekiant spręsti klausimus, susijusius su iš Ukrainos perkeltų asmenų srautu. Įtakos, nors ir mažesniu mastu, taip pat turi tarpinio vartojimo išlaidų augimas, kurį daugiausia lemia didelė numatoma infliacija pagal vartotojų kainų indeksą. Grynųjų išlaidų augimo nuokrypis nuo rekomendacijos atitinka struktūrinio balanso koregavimo nuokrypį, tačiau yra didesnis (2,7 procentinio punkto BVP grynųjų išlaidų augimo atveju, palyginti su 2,0 procentinio punkto BVP struktūrinio balanso atveju). Skirtumą iš dalies galima paaiškinti didesniu 2022 m. pajamų ir BVP santykiu, prognozuotu Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje, palyginti su Komisijos 2021 m. pavasario prognoze (didesnis 0,9 procentinio punkto BVP) – tai pagerina struktūrinį balansą, tačiau nedaro poveikio išlaidų kriterijui. Remiantis nuodugnia analize, kyla rizika, kad Rumunija nesilaikys 2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacijoje nustatytų 2022 m. fiskalinių tikslų;

               (17)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje prognozuojamas 2023 m. nominalus deficitas yra 1,9 procentinio punkto BVP didesnis už Tarybos rekomenduotą nominalaus deficito tikslą, o 2022 m. struktūrinio balanso koregavimas turėtų būti 0,0 procentinio punkto BVP, palyginti su rekomenduojamu 1,7 procentinio punkto BVP. Todėl reikia atlikti išsamią išlaidų kriterijumi grindžiamą analizę. Dėl konkrečių priemonių tikslams pasiekti trūkumo 2023 m. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad grynasis pirminių išlaidų augimas (pakoreguotas pagal vienkartines priemones ir fiskalinės politikos priemones pajamų srityje) bus 1,7 %, t. y. viršys rekomenduojamą 0,9 % augimą. Remiantis nuodugnia analize, kyla rizika, kad Rumunija nesilaikys 2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacijoje nustatytų 2023 m. fiskalinių tikslų. Atsižvelgiant į riziką, kad 2022 ir 2023 m. nebus pasiekti rekomenduojami fiskaliniai tikslai, atrodo, kad papildomos biudžeto priemonės yra svarbios siekiant laikytis koregavimo plano ir iki 2024 m. panaikinti perviršinį deficitą;

               (18)2022 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 2,95 % BVP 2024 m. ir iki 2,9 % BVP iki 2025 m. Todėl planuojama, kad iki 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės ir nesieks 3 % BVP. Fiskalinis konsolidavimas iš esmės planuojamas biudžeto išlaidų srityje. Tačiau nepateikta jokios informacijos apie numatomas pagrindines konsolidavimo priemones. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP stabilizuosis iki 2025 m., konkrečiai – sumažės iki 49,4 % 2024 m. ir iki 48,9 % 2025 m. Remiantis Komisijos analize, skolos tvarumo rizika vidutiniu laikotarpiu atrodo didelė;

               (19)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Rumunijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Visų pirma plane sprendžiamas visiško mokesčių administravimo skaitmeninimo ir laipsniško pernelyg didelių mokesčių paskatų panaikinimo klausimas, siekiant pagerinti viešųjų finansų kokybę ir tvarumą. Planas taip pat padeda užtikrinti valstybinės pensijų sistemos tvarumą ir teisingumą. Tikimasi, kad sveikatos priežiūros reformos kartu su investicijomis į skaitmeninimą pagerins sveikatos priežiūros prieinamumą, išlaidų efektyvumą ir atsparumą. Tikimasi, kad įrodymais pagrįstas sprendimų priėmimas, ilgalaikis planavimas ir viešos konsultacijos, taip pat viešųjų pirkimų proceso gerinimo priemonės padės gerinti viešojo administravimo kokybę ir veiksmingumą ir dėl to būtų geriau įsisavinamos ES lėšos. Planu, kuriuo stiprinamas teisminių institucijų nepriklausomumas ir didinamas jų veiksmingumas, gerinamos galimybės kreiptis į teismą ir stiprinama kova su korupcija, siekiama spręsti pagrindinius klausimus, susijusius su teisinės valstybės principo laikymusi Rumunijoje, vadovaujantis atitinkama Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika ir atsižvelgiant į rekomendacijas, pateiktas bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmo (BTM) ataskaitose, Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) ataskaitose, Venecijos komisijos nuomonėse ir teisinės valstybės principo taikymo ataskaitose. Į ilgalaikes konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas taip pat atsižvelgiama įgyvendinant pagrindines reformas, susijusias su minimaliojo darbo užmokesčio nustatymu ir minimaliomis įtrauktį užtikrinančiomis pajamomis, valstybės valdomų įmonių valdymo stiprinimu ir socialiniu dialogu. Planu taip pat sukuriama bendra, įtrauki ir kokybiška ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistema, kartu investuojant į vaikų priežiūrą. Planu skatinamos tvarios ir skaitmeninės investicijos ir remiama mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikla. Pagrindinės reformos ir investicijos siekiant mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, sukurti valdžios debesiją ir įdiegti elektroninę tapatybės kortelę prisideda prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos rėmimo;

               (20)tikimasi, kad Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas prisidės prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Rumunijoje remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 41 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 21 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Rumunijai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jos atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

               (21)2022 m. balandžio 14 d. Rumunija Europos Komisijai pateikė partnerystės sutarčiai reikalingus sanglaudos politikos programavimo dokumentus
                  17
               , o 2022 m. gegužės 6 d. – pirmosios programos dokumentus. Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Rumunija, programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus, turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

               (22)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

               (23)remiantis 2020 m. duomenimis, Rumunijos energijos rūšių derinys iš esmės grindžiamas iškastiniu kuru: naftai ir dujoms tenka maždaug po 30 %, o anglims – 10 %. Rumunija pasigamina apie 80 % savo suvartojamų dujų, o likusią dalį gauna iš Rusijos (visoje ES dujų importas sudaro didžiausią suvartojamą dujų kiekį – vidutiniškai 44 % importo iš Rusijos). Žalios naftos importas iš Rusijos sudaro 32 % viso importo, palyginti su 26 % ES vidurkiu
                  18
               . Rumunija yra įsipareigojusi iki 2032 m. atsisakyti anglių. Siekiant šio plataus užmojo tikslo, Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane ir kituose ES fonduose, pavyzdžiui, Modernizavimo fonde, numatytos didelės investicijos į priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą diegiant naujus atsinaujinančiosios energijos pajėgumus. Tačiau dėl žaliosios pertvarkos ir didelio prognozuojamo energijos suvartojimo padidėjimo reikės iš esmės atnaujinti energijos perdavimo tinklus ir paspartinti žaliosios infrastruktūros diegimą. Tam reikės geresnės reguliavimo sistemos ir didesnių investicijų, taip pat įgalinti vartotojus, kad jie galėtų individualiai arba kolektyviai per energetikos bendruomenes aktyviai dalyvauti elektros energijos rinkoje. Paankstinus investicijas į infrastruktūrą, pavyzdžiui, saugyklas, taip pat į dujų ir elektros tinklų jungtis su kaimyninėmis šalimis, būtų galima padidinti energijos tiekimo įvairinimą, rinkos stabilumą ir gebėjimą prisitaikyti prie regioninių skirtumų. Tai reikia vertinti atsižvelgiant tiek į Rusijos invaziją į Ukrainą, tiek į priklausomybės nuo importo mažinimą, nes energetikos sistema vis dar yra labai priklausoma nuo iškastinio kuro. Be to, Juodojoje jūroje atrasti jūros dujų telkiniai suteikia Rumunijai svarbią galimybę toliau didinti energetinę nepriklausomybę ir labai padėti kaimyninėms valstybėms narėms mažinti jų priklausomybę nuo Rusijos gamtinių dujų importo. Investicijas į naują su dujomis susijusią infrastruktūrą ir tinklus rekomenduotina, kai įmanoma, parengti ateities iššūkiams siekiant užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro. Be to, Juodojoje jūroje atrasti jūros dujų telkiniai suteikia Rumunijai svarbią galimybę toliau didinti energetinę nepriklausomybę ir labai padėti kaimyninėms valstybėms narėms mažinti jų priklausomybę nuo Rusijos gamtinių dujų importo. Kartu Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta skirti 3 mlrd. EUR energijos vartojimo efektyvumo priemonėms viešuosiuose ir privačiuose gyvenamuosiuose pastatuose, taip pat pramonės sektoriuose. Norint sumažinti energijos suvartojimą ir priklausomybę nuo iškastinio kuro, būtina toliau tęsti veiksmus po šios pirmosios renovacijų bangos, nes ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tikslas neapims viso pastatų ūkio. Rumunija turi toliau tobulinti politikos programą siekiant paspartinti pastatų renovaciją. Siekiant įgyvendinti 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį bei energijos vartojimo efektyvumą;

               (24)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Rumunija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Rumunija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

               (25)Taryba išnagrinėjo 2022 m. Rumunijos konvergencijos programą ir savo nuomonę
                  19
                pateikė visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (26)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2022 m. nacionalinę reformų programą ir 2022 m. konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos toliau išdėstytose 1, 2 ir 3 rekomendacijose. 1 rekomendacijoje nurodyta fiskalinė politika padeda, be kita ko, šalinti disbalansą, susijusį su dideliu ir nuolatiniu einamosios sąskaitos deficitu, nes geresnis fiskalinis balansas padės sumažinti didelius Rumunijos ekonomikos kaip visumos išorės finansavimo poreikius. 2 rekomendacijoje nurodyta politika padeda, be kita ko, mažinti su konkurencingumu susijusį pažeidžiamumą. 3 rekomendacijoje nurodyta politika padeda, be kita ko, ilguoju laikotarpiu mažinti pažeidžiamumą, susijusį su išorės sąskaitomis,

               REKOMENDUOJA Rumunijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

               1.Vykdyti fiskalinę politiką vadovaujantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, siekiant panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Rumunijoje.

               2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. lapkričio 3 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Kuo greičiau baigti derybas su Komisija dėl 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentų, kad būtų galima pradėti juos įgyvendinti.

               3.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro. Sudaryti palankesnes sąlygas tolesnei tvarios energijos gamybos plėtrai spartinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybą, modernizuojant energijos perdavimo tinklus ir didinant jungtis su kaimyninėmis valstybėmis narėmis. Didinti renovacijos tempą ir užmojus siekiant didinti pastatų ūkio energijos vartojimo efektyvumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)

                        2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

                     (4)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo, OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (5)

                        2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga, OL L 71, 2022 3 4, p. 1.

                     (6)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „2023 m. fiskalinės politikos gairės“, Briuselis, 2022 3 2, COM(2022) 85 final.

                     (9)

                        2021 m. lapkričio 3 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (ST 12319/21; ST12319/21 ADDI).

                     (10)

                        SWD(2022) 638.

                     (11)

                        COM(2022) 624.

                     (12)

                        2020 m. balandžio 3 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/509 dėl perviršinio deficito susidarymo Rumunijoje (OL L 110, 2020 4 8, p. 58).

                     (13)

                        2020 m. balandžio 3 d. Tarybos rekomendacija siekiant panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Rumunijoje (OL C 116, 2020 4 8, p. 1).

                     (14)

                        2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Rumunijos konvergencijos programos, OL C 304, 2021 7 29, p. 107.

                     (15)

                        Šie skaičiai rodo tų priemonių, kurių imtasi nuo 2021 m. rudens, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

                     (16)

                        Daroma prielaida, kad iki 2022 m. pabaigos bendras iš Ukrainos į ES perkeltų asmenų skaičius palaipsniui pasieks 6 milijonus, o jų geografinis pasiskirstymas apskaičiuotas remiantis esamos diasporos dydžiu, santykiniu priimančiosios valstybės narės gyventojų skaičiumi ir faktiniu iš Ukrainos perkeltų asmenų pasiskirstymu ES 2022 m. kovo mėn. Biudžeto išlaidų vienam asmeniui įverčiai yra grindžiami Komisijos Jungtinio tyrimų centro parengtu mikromodeliavimo modeliu „Euromod“ ir apskaičiuoti atsižvelgiant tiek į piniginius pervedimus, į kuriuos asmenys gali turėti teisę, tiek į išmokas natūra, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros srityse.

                     (17)

                        Reglamentas (ES) 2021/1060, OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

                     (18)

                        Eurostato duomenys (2020), importo iš Rusijos dalis, palyginti su bendru atitinkamu importu. Apskaičiuojant bendrą ES 27 valstybių narių importą remiamasi importo iš ne ES 27 šalių duomenimis. Rumunijos atveju bendras importas apima ES vidaus prekybą. Žalia nafta neapima perdirbtų naftos produktų.

                     (19)

                        .