               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 02
            COM(2021) 502 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Bulgarijos konvergencijos programos
            {SWD(2021) 501 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Bulgarijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

               kadangi:

               (1)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos
                  2
                taikymo
                  3
               . Komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Bendroji nukrypti leidžianti išlyga suteikė galimybę valstybėms narėms kovojant su krize pasinaudoti biudžeto lankstumu. Ja sudarytos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Pradėjus ją taikyti leidžiama laikinai nukrypti nuo kiekvienos valstybės narės vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. 2020 m. rugsėjo 17 d. metinėje tvaraus augimo strategijoje Komisija paskelbė, kad bendroji nukrypti leidžianti išlyga 2021 m. bus ir toliau taikoma
                  4
               ;

               (2)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Bulgarijai
                  5
               , laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji taip pat rekomendavo Bulgarijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas;

               (3)taikant priemonę „Next Generation EU“, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, bus užtikrinamas tvarus, įtraukus ir teisingas ekonomikos atsigavimas. 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė
                  6
               . Pagal šią priemonę bus teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. ES finansuojama fiskalinė paskata. Ji prisidės prie ekonomikos atsigavimo, tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, ir padidins ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Savo ruožtu ji taip pat padės artimiausiu metu atkurti palankesnę viešųjų finansų būklę, o vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu – sustiprinti viešųjų finansų tvarumą, augimą ir darbo vietų kūrimą;

               (4)2021 m. kovo 3 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė papildomų politikos gairių, kuriomis siekiama palengvinti fiskalinės politikos koordinavimą ir padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas
                  7
               . Bendra fiskalinės politikos kryptis, atsižvelgiant į nacionalinius biudžetus ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, 2021 ir 2022 m. turėtų išlikti remiamojo pobūdžio. Tikintis, kad ekonominė veikla 2021 m. antroje pusėje palaipsniui grįš į vėžes, valstybių narių 2022 m. fiskalinė politika vis dėlto turėtų tapti labiau diferencijuota. Formuojant valstybių narių fiskalinę politiką turėtų būti atsižvelgiama į ekonomikos atsigavimo padėtį, fiskalinį tvarumą ir būtinybę mažinti ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus. Kadangi būtina remti tvarų ES ekonomikos atsigavimą, valstybės narės, kurių tvarumo rizika nedidelė, savo biudžetus turėtų pajungti palankiai 2022 m. fiskalinei politikai išlaikyti, įvertinusios Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės poveikį. Didelę skolą turinčios valstybės narės turėtų vykdyti apdairią fiskalinę politiką, kartu išlaikydamos nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir naudodamosi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomiems kokybiškiems investicijų projektams ir struktūrinėms reformoms finansuoti. Kalbant apie laikotarpį po 2022 m., įgyvendinant fiskalinę politiką turėtų būti toliau atsižvelgiama į atsigavimo stiprumą, ekonominio neapibrėžtumo mastą ir fiskalinio tvarumo aspektus. Užtikrinti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu padės fiskalinės politikos perorientavimas siekiant apdairios vidutinio laikotarpio fiskalinės būklės, be kita ko, tinkamu metu laipsniškai panaikinant paramos priemones;

               (5)2021 m. kovo 3 d. komunikate taip pat paskelbta Komisijos nuomonė, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio pagrindinis kiekybinis kriterijus būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Remdamasi savo 2021 m. pavasario prognoze, birželio 2 d. Komisija laikėsi nuomonės, kad sąlygos, kurioms esant 2022 m. bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą reikėtų toliau taikyti, o 2023 m. jos taikymą nutraukti, yra įvykdytos. Nutraukus bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą bus toliau atsižvelgiama į konkrečių šalių padėtį
                  8
               ;

               (6)2021 m. gegužės 5 d., t. y. po Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnyje nustatyto termino, Bulgarija pateikė 2021 m. konvergencijos programą;

               (7)remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2020 m. Bulgarijos valdžios sektoriaus deficitas buvo 3,4 % BVP, o valdžios sektoriaus skola padidėjo iki 25 % BVP. Metinis pirminio biudžeto balanso pokytis siekė −5,5 % BVP, įskaitant 3,2 % BVP ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį.

               2021 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptariama Bulgarijos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus deficitas 2020 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus yra įvykdytas;

               (8)2021 ir 2022 m. makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra atsargus, nes jame neatsižvelgiama į finansavimą pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. Todėl pateikto pagrindinio scenarijaus tiesiogiai lyginti su Komisijos prognoze negalima. Be to, Komisijos prognozėje remiantis palankesnėmis užsienio paklausos prielaidomis numatomas didesnis eksporto augimas;

               (9)2021 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės nuo 3,4 % BVP 2020 m. iki 5,6 % BVP 2021 m., o skolos santykis 2021 m. padidės iki 27,4 % BVP. Pagal programą 2021 m. pirminio biudžeto balanso pokytis, palyginti su iki krizės buvusiu lygiu (2019 m.), turėtų siekti −7,8 % BVP. Nominaliojo ir pirminio valdžios sektoriaus deficito, taigi ir skolos, numatomo padidėjimo veiksniai konvergencijos programoje išsamiai nėra paaiškinti ir atsiranda nepaisant kai kurių diskrecinių biudžeto priemonių galiojimo pabaigos. Šios projekcijos viršija Komisijos 2021 m. pavasario prognozę. Pagal Komisijos 2021 m. pavasario prognozę numatoma, kad deficitas 2021 m. sumažės iki 3,2 % BVP, o skolos ir BVP santykis 2021 m. sumažės iki 24,5 %. Skirtumą daugiausia lemia kitų pajamų projekcija: pagal konvergencijos programą 2021 m. jos turėtų sumažėti 2,5 procentinio punkto BVP, t. y. būti gerokai mažesnės, palyginti su ankstesnių laikotarpių lygiu. Šio sumažėjimo veiksniai konvergencijos programoje nėra paaiškinti;

               (10)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir susijusį ekonomikos nuosmukį, Bulgarija ėmėsi biudžeto priemonių, kad sustiprintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Šis ryžtingas politikos atsakas sušvelnino BVP susitraukimą, o tai savo ruožtu apribojo valdžios sektoriaus deficito ir valstybės skolos augimą. Fiskalinėmis priemonėmis turėtų būti didinama parama atsigavimui, neužbėgant už akių būsimoms fiskalinėms trajektorijoms. Todėl turėtų būti stengiamasi, kad šios priemonės netaptų nuolatine našta viešiesiems finansams. Nustačiusios nuolatines priemones valstybės narės turėtų tinkamai jas finansuoti, kad užtikrintų neutralų poveikį biudžetui vidutiniu laikotarpiu. Priemonės, kurių Bulgarija ėmėsi 2020 ir 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., yra laikinos arba joms yra kompensacinių priemonių;

               (11)2021 m. konvergencijos programoje daroma prielaida, kad bus vykdomos investicijos ir reformos, finansuojamos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis, sudarančiomis 0,02 % BVP 2020 m., 0,3 % 2021 m., 0,8 % 2022 m., 1,4 % 2023 m., 1,7 % 2024 m., 2,6 % 2025 m. ir 1,8 % 2026 m. Šios dotacijos įtrauktos į Komisijos pavasario prognozėje pateiktas biudžeto projekcijas;

               (12)Reglamente (EB) Nr. 1466/97 nustatyti fiskalinio koregavimo rodikliai turi būti vertinami atsižvelgiant į dabartines aplinkybes. Pirma, gamybos apimties atotrūkio įverčius gaubia didelis neapibrėžtumas. Antra, reikia, kad fiskalinė politika būtų greitai pritaikoma prie pandemijos raidos ir, kai pavojus sveikatai sumažės, nuo pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju būtų pereita prie tikslingesnių priemonių. Trečia, šiam laikotarpiui būdingas reikšmingas politikos atsakas siekiant remti ekonominę veiklą. Esant dideliems pervedimams iš ES biudžeto (pavyzdžiui, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę), nustatyti rodikliai neapima visos paskatos, kurią fiskalinė politika teikia ekonomikai. Atsižvelgiant į tai, struktūrinis balansas dabartinėmis aplinkybėmis nėra tinkamas rodiklis. Kita vertus, išlaidų kriterijus turi būti pritaikytas
                  9
                ir papildytas papildoma informacija, kad būtų galima visapusiškai įvertinti fiskalinės politikos kryptį.

               Pirma, vadovaujantis panašiu požiūriu į tą, kurio laikomasi vertinant 2021 m. biudžeto planų projektus, į bendrąsias išlaidas neįtraukiamos laikinos neatidėliotinos priemonės. Šiomis su krize susijusiomis laikinomis neatidėliotinomis priemonėmis remiamos sveikatos sistemos ir darbuotojams bei įmonėms kompensuojamos dėl izoliavimo priemonių ir tiekimo grandinės sutrikimų prarastos pajamos; ar valdžios institucijos jas atšauks, priklauso nuo to, kada normalizuosis visuomenės sveikatos ir ekonominė padėtis.

               Antra, siekiant dabartinėmis sąlygomis įvertinti bendrą fiskalinės politikos kryptį, į atitinkamas bendrąsias išlaidas turėtų būti įtraukti dideli pervedimai iš ES biudžeto (kaip antai pervedimai pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę).

               Taigi fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones), įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų dotacijomis finansuojamas išlaidas, pokytis.

               Be bendros fiskalinės politikos krypties, analizės tikslas taip pat yra įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais. Dėl tos priežasties ypatingas dėmesys skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų ir investicijų raidai;

               (13)2021 m. konvergencijos programoje planuojama, kad Bulgarijos valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. sumažės iki 2,7 % BVP, daugiausiai dėl 2020 ir 2021 m. priimtų laikinų paramos priemonių nutraukimo. Planuojama, kad 2022 m. valdžios sektoriaus skolos santykis padidės iki 28,6 % BVP. Šios projekcijos viršija Komisijos 2021 m. pavasario prognozę.

               Remiantis Komisijos prognoze, pirmiau apibrėžta bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai 2022 m., sudarys −1,4 % BVP
                  10
               . Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis padidės 0,8 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės 0,4 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį
                  11
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 1 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį;

               (14)itin svarbi valstybių narių biudžeto priemonių kokybė. Fiskalinės struktūrinės reformos, kuriomis siekiama gerinti nacionalinių biudžetų sudėtį, gali paremti potencialų augimą, suteikti labai reikalingų fiskalinio manevravimo galimybių ir padėti užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą, be kita ko, atsižvelgiant į klimato kaitą ir sveikatos apsaugos uždavinius. Kalbant apie pajamas, COVID-19 krizė padidino reformų svarbą siekiant veiksmingesnių ir teisingesnių viešųjų pajamų sistemų. Kalbant apie išlaidas, krizės sąlygomis tapo dar svarbiau didinti tvarių ir augimą skatinančių investicijų lygį bei kokybę, siekiant augimo potencialo bei ekonominio ir socialinio atsparumo didinimo ir dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslų. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai suteiks galimybę pagerinti nacionalinių biudžetų sudėtį;

               (15)programos vidutinio laikotarpio biudžeto planuose numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2023 m. padidės iki 3,1 % BVP. Informacijos apie 2024 metus konvergencijos programoje nėra pateikta.

               Remiantis programa, pirmiau apibrėžta bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai, 2023 m. sudarys −0,6 % BVP. Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis 2023 m. padidės 0,6 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos 2023 m. turės 0,4 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį
                  12
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 0,4 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

               Dabartinis 10 metų vidutinio nominaliojo potencialaus augimo įvertis yra 5 %
                  13
               . Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Bulgarijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (16)planuojama, kad 2023 m. valdžios sektoriaus skolos santykis padidės iki 29,3 % BVP. Informacijos apie 2024 metus Bulgarijos konvergencijos programoje nėra. Remiantis naujausia skolos tvarumo analize laikoma, kad vidutiniu laikotarpiu Bulgarijai gresia maža fiskalinio tvarumo rizika
                  14
               ;

               (17)atsižvelgiant į šiuo metu vis dar išimtinai didelį neapibrėžtumą, fiskalinės politikos gairės ir toliau turėtų būti daugiausiai kokybinio pobūdžio. 2022 m., jeigu neapibrėžtumo lygis jau bus pakankamai sumažėjęs, turėtų būti pateiktos vėlesniems metams skirtos tikslesnės kiekybinės gairės.

               Taryba įvertino 2021 m. konvergencijos programą ir veiksmus, kurių Bulgarija ėmėsi atsižvelgdama į 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją,

               REKOMENDUOJA BULGARIJAI:

               1.2022 m. laikytis remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą.

               2.Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu. Tuo pat metu didinti investicijas, siekiant padidinti augimo potencialą.

               3.Ypatingą dėmesį skirti viešųjų finansų – tiek biudžeto pajamų, tiek išlaidų – sudėčiai, taip pat biudžeto priemonių kokybei, kad būtų užtikrintas tvarus ir įtraukus atsigavimas. Pirmenybę teikti tvarioms ir augimą skatinančioms investicijoms, visų pirma toms, kuriomis remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka. Pirmenybę teikti fiskalinėms struktūrinėms reformoms, kurios padės finansuoti viešosios politikos prioritetus ir didinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, be kita ko, visų atžvilgiu stiprinant sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptį, tinkamumą ir tvarumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui.

                     (3)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komisijos komunikatas „2021 m. metinė tvaraus augimo strategija“, Briuselis, 2020 9 17, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija dėl 2020 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Bulgarijos konvergencijos programos, OL C 282, 2020 8 26, p. 8.

                     (6)

                  OL
                   L 57, 2021 2 18, p. 17.

                     (7)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komisijos komunikatas „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“, Briuselis, 2021 6 2, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Visų pirma 4 metų investicijų išlyginimas, naudojamas išlaidų kriterijui apskaičiuoti, neleidžia tinkamai įvertinti fiskalinės paramos atsigavimui, kuri teikiama vykdant nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

                     (10)

                        Neigiamas rodiklio ženklas atitinka per didelį pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją fiskalinę politiką.

                     (11)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

                     (12)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

                     (13)

                        Apskaičiuota Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką.

                     (14)

                        Žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes“.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 07 08
            COM(2021) 374 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl dalinio 2007 m. Tarptautinio kavos susitarimo pakeitimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Ši rekomendacija yra susijusi su sprendimu, kuriuo Komisija įgaliojama Sąjungos vardu dalyvauti derybose, kuriomis siekiama iš dalies peržiūrėti 2007 m. Tarptautinį kavos susitarimą (toliau – Susitarimą) ir kurias nusprendė pradėti Tarptautinė kavos taryba (toliau – TKT).

               1.REKOMENDACIJOS APLINKYBĖS

               •2007 m. Tarptautinis kavos susitarimas

                  Europos Sąjunga yra viena iš Susitarimo susitariančiųjų šalių.

                  2007 m. Tarptautiniu kavos susitarimu siekiama užtikrinti glaudesnį tarptautinį bendradarbiavimą pasaulinio lygio klausimais dėl kavos ir kitais susijusiais klausimais, užtikrinti forumą tarpvyriausybinėms konsultacijoms klausimais dėl kavos ir to, kaip pagerinti pasaulinę kavos sektoriaus ekonomiką, renkant ir teikiant informaciją apie pasaulinę kavos rinką sudaryti palankesnes sąlygas prekybai ir skatinti didesnę kavos paklausą pasaulyje. Vienas pagrindinių Susitarimo tikslų – paskatinti jame dalyvaujančias susitariančiąsias šalis plėtoti ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu tvarų kavos sektorių.

                  Susitarimas pasirašytas 2007 m. ir įsigaliojo 2011 m. vasario 2 d. dešimčiai metų; vėliau jo galiojimas pratęstas vieniems metams (iki 2022 m. vasario 1 d.). Prireikus Susitarimą galima pratęsti ne ilgesniam kaip aštuonerių metų laikotarpiui.

               •Tarptautinė kavos organizacija ir Tarptautinė kavos taryba

                  Susitarimo 6 straipsnyje nustatyta, kad pagal 1962 m. Tarptautinį kavos susitarimą įsteigta Tarptautinė kavos organizacija (toliau – Organizacija) vykdo Susitarimo nuostatas bei prižiūri jo veikimą.

                  Pagal Susitarimo 9 straipsnį Tarptautinė kavos taryba (toliau – TKT) yra aukščiausia Organizacijos institucija, atsakinga už visų funkcijų, būtinų Susitarimo nuostatoms įgyvendinti, vykdymą. TKT sudaro visos Organizacijos narės (Susitarimo 8 straipsnis).

                  Pagal Susitarimo 49 straipsnį TKT gali siūlyti Susitarimo pakeitimus ir pranešti apie juos visoms susitariančiosioms šalims. Susitarimo 14 straipsnyje nurodyta, kad visi TKT sprendimai, įskaitant Susitarimo pakeitimus, priimami iš esmės bendru sutarimu. Nepasiekusi bendro sutarimo, visus sprendimus ir rekomendacijas TKT priima paskirstytų balsų dauguma 70 proc. arba daugiau dalyvaujančių eksportuojančiųjų narių balsų ir 70 proc. arba daugiau dalyvaujančių importuojančiųjų narių balsų, skaičiuojamų atskirai.

                  Pagal Susitarimo 12 straipsnį visi TKT nariai kartu turi 2 000 balsų. Kiekvienas TKT narys turi nustatytą balsų skaičių, kuris kasmet koreguojamas remiantis Susitarime nustatytais kriterijais. Balsų paskirstymas taip pat lemia nario įnašą (Susitarimo 20 straipsnio 2 dalis). Šiuo metu didžiausią įnašą Organizacijai teikia Sąjunga.

               •Tarptautinio kavos susitarimo peržiūra

               Dalinė peržiūra siekiant reformuoti Susitarimą yra būtina ir akivaizdžiai atitinka Sąjungos interesus toliau jį suderinti su praktika, kurią Sąjunga skatina kitose tarptautinėse biržos prekių valdybose, ir atsižvelgti į pokyčius pasaulinėje kavos rinkoje nuo 2007 m. Tai buvo reguliariai pabrėžiama pastaruosiuose 2019–2020 m. TKT posėdžiuose.

               2019 m. TKT prašymu Organizacija įsteigė Susitarimo peržiūros darbo grupę.

               Pagrindiniai pakeitimai, kuriuos reikia pasiūlyti peržiūrint Susitarimą, yra susiję su Organizacijos valdymu, galima balsavimo ir įnašų sistemos peržiūra ir privačiojo sektoriaus bei pilietinės visuomenės dalyvavimu Organizacijos veikloje.

               Bendrųjų Susitarimo tikslų, nurodytų Susitarimo 1 straipsnyje, keisti neketinama.

                  Komisijos rekomendacijos dėl siūlomų pakeitimų pateikiamos priede.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybė įgalioti pradėti derybas ir, atsižvelgiant į numatyto sudaryti susitarimo dalyką, skirti Sąjungos derybininką arba derybų grupės vadovą.

               SESV 218 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad Taryba gali duoti nurodymus derybininkui ir paskirti specialų komitetą, su kuriuo privaloma konsultuotis vedant derybas.

               Numatomi derybų nurodymai turėtų tapti Sąjungos vardu veikiančio derybininko priemone pasiekti 1 punkte išdėstytus bendruosius tikslus. Jie išdėstyti priede.

                  Todėl siūlomos rekomendacijos procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Sąjunga yra Susitarimo susitariančioji šalis, o TKT jai atstovauja Komisija. ES valstybės narės nėra atskiros Susitarimo susitariančiosios šalys. Sąjungos derybos dėl dalinės Susitarimo peržiūros priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai.

               •Proporcingumo principas

               Sąjunga suinteresuota peržiūrėti Susitarimą, kad jis būtų patobulintas ir modernizuotas. Šiuo metu ES dalyvavimas Organizacijoje naudingas ir Sąjungai, ir kitoms Organizacijoms narėms. Tikimasi, kad atnaujinus Susitarimą Organizacija sulauks daugiau dėmesio ir galbūt pritrauks naujų narių, o jos darbas taps aktualesnis.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Sąjunga yra Susitarimo susitariančioji šalis ir nuo 2007 m. ES kavos sektoriuje ir daugelyje ES valstybių narių jos narystei iš esmės pritariama. Laikoma, kad nebūtina konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis dėl proceso, kuriuo siekiama tik pratęsti Sąjungos narystę Organizacijoje, nors ir nustatant tam tikras taisykles, atitinkančias kitų tarptautinių biržos prekių organizacijų, kurių narė yra ES, taisykles.

               •Poveikio vertinimas

                  Išsamus poveikio vertinimas nebūtinas, nes mažai tikėtina, kad priemonė turėtų didelį ekonominį ar socialinį poveikį arba poveikį aplinkai. Sėkmingai pakeitus Susitarimą būtų reformuotas valdymas – tai laikoma svarbiausiu Susitarimo modernizavimo atspirties tašku – ir užtikrintas aktyvesnis Organizacijos narių dalyvavimas jos veikloje.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Laikoma, kad derybos poveikio biudžetui nepadarys.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl dalinio 2007 m. Tarptautinio kavos susitarimo pakeitimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)Sąjunga yra 2007 m. Tarptautinio kavos susitarimo (toliau – Susitarimas) susitariančioji šalis ir Tarptautinės kavos organizacijos (toliau – Organizacija) narė. Susitarimas Sąjungos vardu buvo sudarytas Tarybos sprendimu 2008/579/EB
                  1
                ir įsigaliojo 2011 m. vasario 2 d.;

               (2)pagal Susitarimo 9 straipsnį Tarptautinė kavos taryba (toliau – TKT) yra aukščiausia Organizacijos institucija, atsakinga už visų funkcijų, būtinų Susitarimo nuostatoms įgyvendinti, vykdymą;

               (3)pagal Susitarimo 49 straipsnį TKT gali siūlyti Susitarimo pakeitimus ir pranešti apie juos visoms susitariančiosioms šalims. Susitarimo 14 straipsnyje nurodyta, kad visi TKT sprendimai priimami iš esmės bendru sutarimu. Nepasiekusi bendro sutarimo, sprendimus TKT priima paskirstytų balsų dauguma 70 proc. arba daugiau dalyvaujančių eksportuojančiųjų narių balsų ir 70 proc. arba daugiau dalyvaujančių importuojančiųjų narių balsų, skaičiuojamų atskirai;

               (4)TKT prašymu buvo įsteigta Susitarimo peržiūros darbo grupė. Ši darbo grupė nustatė, kad trys pagrindiniai dalinės Susitarimo peržiūros klausimai yra Organizacijos valdymas, balsavimo ir įnašų sistema ir privačiojo sektoriaus bei pilietinės visuomenės dalyvavimas Organizacijos veikloje. Šiuo atžvilgiu darbo grupė rengia pasiūlymus dėl Susitarimo pakeitimų, kuriuos turi patvirtinti TKT;

               (5)Sąjunga suinteresuota reformuoti Susitarimą, kad jis būtų suderintas su praktika, kurią Sąjunga skatina kitose tarptautinėse biržos prekių valdybose, taip pat su pokyčiais pasaulinėje kavos rinkoje nuo 2007 m.;

               (6)todėl tikslinga įgalioti Komisiją dalyvauti derybose dėl Susitarimo dalinės peržiūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu vesti derybas dėl 2007 m. Tarptautinio kavos susitarimo pakeitimų.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su Biržos prekių darbo grupe.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2008 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas 2008/579/EB dėl 2007 m. Tarptautinio kavos susitarimo sudarymo ir pasirašymo Europos Bendrijos vardu (OL L 186, 2008 7 15, p. 12).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 07 08
            COM(2021) 374 final
            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl dalinio 2007 m. Tarptautinio kavos susitarimo pakeitimo

               PRIEDAS

               Derybiniai nurodymai dėl 2007 m. Tarptautinio kavos susitarimo

               Komisija Tarptautinėje kavos organizacijoje (toliau – Organizacija) gali pradėti derybas su kitomis 2007 m. Tarptautinio kavos susitarimo (toliau – Susitarimas) susitariančiosiomis šalimis, kad Susitarimas būtų atnaujintas atsižvelgiant į kavos sektoriaus raidą.

               Susitarimo peržiūros tikslas turėtų būti pagerinti Organizacijos valdymą, įvertinti balsavimo ir įnašų sistemų pusiausvyrą ir spręsti privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės integravimo į Organizacijos veiklą klausimą.

               Sąjunga yra Organizacijos darbo grupės dėl Susitarimo ateities, šiuo metu rengiančios rekomendacijas dėl pakeitimų, kurie turi būti įtraukti į 2007 m. Susitarimą ir kurie atitiks Sąjungos valstybių narių tarptautinėse biržos prekių institucijose nustatytus tikslus, narė.

               Derybiniuose nurodymuose turėtų būti atsižvelgiama į Susitarimo supaprastinimo ir racionalizavimo tikslus, kartu išlaikant tarpvyriausybinį Organizacijos vaidmenį, dėl kurio yra įsipareigojusios Organizacijos narės.

               1.Valdymas

               Tarptautinė kavos taryba (TKT)

               Kalbant apie TKT posėdžių periodiškumą, turėtų būti išlaikyta dabartinė dviejų posėdžių per metus sistema. Vienas iš posėdžių galėtų būti virtualus.

               TKT pirmininkui ir pirmininko pavaduotojui turėtų būti suteikti vienerių metų trukmės įgaliojimai palengvinti visų Organizacijos narių dalyvavimą sprendimų priėmimo procese. Pirmininko pavaduotojas galėtų atlikti svarbesnį vaidmenį TKT. Siekdamas pasinaudoti įgyta patirtimi, po pirmųjų metų pirmininko pavaduotojas gali pareikšti TKT savo norą pirmininkauti. TKT gali pareikšti pritarimą, jei pirmininko pavaduotojas laikomas tinkamu.

               Organizacijos komitetai

               Organizacijos komitetų sujungimas, jei tai aktualu jų darbe, turėtų būti skatinamas siekiant racionalizuoti Organizacijos veikimą. Turėtų būti skatinamas aktyvesnis narių dalyvavimas komitetų darbe.

               Pasaulinė kavos konferencija

               Turėtų būti išlaikytas dabartinis aukšto lygio Pasaulinės kavos konferencijos kas ketverius ar penkerius metus periodiškumas, tačiau turėtų būti suteikta galimybė lanksčiai prisitaikyti prie konkrečių aplinkybių ar ypatingos situacijos (pvz., kavos rinkos padėties pasikeitimas, kavos sektoriui poveikį darantis išorinis įvykis ir t. t.).

               2.Balsai ir įnašai

               Eksportuojančios ir importuojančiosios narės

               Skirtumas tarp eksportuojančių ir importuojančiųjų narių turėtų būti išlaikytas kaip svarbus pagrindinis sprendimų priėmimo daugelyje tarptautinių biržos prekių institucijų principas.

               Balsų ir įnašų apskaičiavimo metodas

               Panašu, kad dabartinė tvarka, pagrįsta eksportuojamos arba importuotos kavos kiekiu, yra paprasčiausia ir patikimiausia sistema kiekvienos narės balsavimo teisėms ir finansiniams įnašams į Organizacijos administracinį biudžetą apskaičiuoti. Tačiau galėtų būti išnagrinėtas kitų sistemų (pvz., eksporto / importo vertės, mišrių sistemų ir kt.), naudojamų kitose tarptautinėse biržos prekių institucijose, tinkamumas nurodant jų naudojimo pasekmes Organizacijai.

               3.Privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės dalyvavimas

               Privatusis sektorius ir pilietinė visuomenė turėtų būti tinkamiau įtraukti į Organizacijos darbo procesą. Reikėtų išnagrinėti įvairias galimybes, kad būtų rastas geriausias būdas, kaip jos galėtų aktyviau dalyvauti modernizavus Susitarimą.

               Kalbant apie privačiojo sektoriaus tinkamumą dalyvauti, Susitarime turėtų būti pripažįstama jo įvairovė – nuo mažų gamintojų iki didelės tarptautinės bendrovės – ir jų atitinkami galimi vaidmenys Organizacijoje.

               Pageidautina skatinti prekybos ir (arba) profesinių asociacijų dalyvavimą, tačiau, jei būtų pasiūlytas atskirų korporacijų dalyvavimas Organizacijoje, reikėtų išnagrinėti konkrečias teisines apsaugos priemones, kad būtų užtikrintas Organizacijos nepriklausomumas.

               Privataus sektoriaus ir pilietinės visuomenės dalyvavimo patvirtinimo procesas nacionalinių bendrovių ar organizacijų atveju turėtų vykti per atitinkamą Organizacijos narį.

               Vis dėlto dedant bet kokias pastangas tinkamiau įtraukti privatųjį sektorių turėtų būti išsaugotas tarpvyriausybinis Organizacijos pobūdis.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 12 01
            COM(2021) 766 final

            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas sudarymo, taip pat dėl Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių (2005 m.) papildomų pakeitimų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.REKOMENDACIJOS APLINKYBĖS

               •Rekomendacijos pagrindimas ir tikslai

                  Daugiašalis bendradarbiavimas labai svarbus kovojant su pandemijomis, kurios nepaiso sienų ir kurioms įveikti reikia bendrų veiksmų. Tačiau COVID-19 pandemija atskleidė įsisenėjusius tarptautinės sveikatos priežiūros sistemos ir pasaulinio bendradarbiavimo trūkumus.

                  Dar prieš COVID-19 pandemiją po sunkaus ūmaus respiracinio sindromo (SARS-CoV) epidemijos, gripo H1N1 pandemijų ir Ebolos viruso protrūkio Vakarų Afrikoje atliktose peržiūrose ir vertinimuose jau buvo atskleisti pasaulinių pajėgumų pasirengti protrūkiams ir į juos reaguoti trūkumai ir buvo pateikta daug konkrečių rekomendacijų šiems trūkumams pašalinti. Tam tikru mastu, atsižvelgiant į tas rekomendacijas, padaryta svarbių patobulinimų, pvz., 2005 m. peržiūrėtos Tarptautinės sveikatos priežiūros taisyklės (TSPT), o 2016 m. po Ebolos viruso protrūkio sukurta Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) ekstremaliųjų sveikatos situacijų programa ir įsteigtas Nepriklausomas PSO ekstremaliųjų sveikatos situacijų programos priežiūros patariamasis komitetas (IOAC).

                  Vis dėlto, atsižvelgiant į didžiulius COVID-19 pandemijos keliamus iššūkius, tapo aišku, kad pasauliniu lygmeniu būtina geriau pasirengti prognozuoti pandemijas, užkirsti joms kelią, jas nustatyti, įvertinti ir veiksmingai į jas reaguoti. Remdamasi savo įgaliojimais, PSO šiame procese atlieka pagrindinį vadovaujančios ir koordinuojančios institucijos vaidmenį sprendžiant pasaulines sveikatos problemas, įskaitant pasirengimą protrūkiams, jų prevenciją, nustatymą ir reagavimą į juos.

                  Per pastaruosius mėnesius keli nepriklausomi peržiūros komitetai ir grupės
                     1
                   atkreipė dėmesį į tai, kad skubiai reikia nustatyti tvirtesnę tarptautinę kovos su pandemijomis sistemą, taip pat didinti PSO nepriklausomumą, įgaliojimus ir finansavimą. Taip sukuriamas unikalus postūmis stiprinti sveikatos saugumą pasaulyje, atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos metu įgytą patirtį.

                  Nuo COVID-19 pandemijos protrūkio pradžios Europos Sąjunga labai prisidėjo prie pasaulinio atsako į pandemiją. Sąjunga aktyviai rėmė PSO vadovaujamąjį vaidmenį ir skatino PSO reformų procesą. Sąjungos vaidmuo stiprinant PSO atsispindi įvairiuose dokumentuose, įskaitant 2020 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadas
                     2
                   ir 2021 m. vasario mėn. Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimą
                     3
                  .

                  2021 m. gegužės mėn. 74-ojoje Pasaulio sveikatos asamblėjos sesijoje Sąjunga ir jos valstybės narės antrus metus iš eilės inicijavo rezoliuciją, kuria siekiama stiprinti PSO parengtį ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimą į jas. Todėl buvo įsteigta PSO valstybių narių darbo grupė PSO parengties ir reagavimo stiprinimo klausimais (toliau – PSO valstybių narių darbo grupė), kurios užduotis – apsvarstyti nepriklausomų peržiūros komitetų ir grupių išvadas ir rekomendacijas ir 2022 m. gegužės mėn. pateikti ataskaitą Pasaulio sveikatos asamblėjai.

                  Rengiantis 74-ajai Pasaulio sveikatos asamblėjos sesijai, Sąjunga ir didelė pritariančių šalių iš visų PSO regionų grupė taip pat ragino nustatyti procesą, pagal kurį būtų parengta tarptautinė sutartis dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas. 2021 m. kovo mėn. paskelbtas pranešimas, kuriame 25 valstybių ir vyriausybių vadovai iš viso pasaulio kartu su Europos Vadovų Tarybos pirmininku Charlesu Micheliu ir Pasaulio sveikatos organizacijos generaliniu direktoriumi dr. Tedrosu Adhanomu Ghebreyesusu paragino sudaryti tarptautinę sutartį dėl pandemijų, remiantis COVID-19 pandemijos metu įgyta patirtimi
                     4
                  .

                  2021 m. gegužės 20 d. Taryba priėmė poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 74-ojoje Pasaulio sveikatos asamblėjos sesijoje
                     5
                  . Šiuo sprendimu Sąjunga aiškiai pritarė tam, kad būtų nustatytas PSO procesas, pagal kurį būtų parengta nauja PSO parengties pandemijoms ir reagavimo į jas pagrindų konvencija. Jame taip pat nurodyta, kad Sąjungai turi būti leista dalyvauti derybų procese, atsižvelgiant į galimą Sąjungos prisijungimą prie tokios sutarties. Sąjungos pasiryžimas siekti PSO sistemoje sudaryti tarptautinę sutartį dėl pandemijų taip pat įtrauktas į 2021 m. vasario mėn. Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimą ir 2021 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas
                     6
                  .

                  2021 m. gegužės 21 d. Europos Komisija ir G20 pirmininkaujanti Italija kartu surengė pasaulinį aukščiausiojo lygio susitikimą visuomenės sveikatos klausimais, kuriame G20 ir kitų valstybių vadovai, dalyvaujant tarptautinių ir regioninių organizacijų vadovams, priėmė Romos deklaraciją
                     7
                  . Šioje deklaracijoje išdėstyti principai yra bendros būsimų pandemijų prevencijos ir pasirengimo joms gairės ir yra ypač svarbūs atsižvelgiant į diskusijas dėl tarptautinės sutarties dėl pandemijų.

                  2021 m. gegužės mėn. Pasaulio sveikatos asamblėjoje Sąjunga kartu su pritariančių (pranešimą kartu pasirašiusių) šalių grupe siekė nustatyti derybų dėl tarptautinės sutarties dėl pandemijų įgaliojimus. Sutarimo nebuvo pasiekta, todėl to padaryti nepavyko. Kad šioje srityje pasiektų pažangos, Pasaulio sveikatos asamblėja priėmė sprendimą, kuriuo PSO valstybių narių darbo grupės prašoma apsvarstyti naudą, kurią būtų galima gauti parengus PSO konvenciją, susitarimą ar kitą tarptautinę teisinę priemonę dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas. Taip pat buvo nuspręsta 2021 m. lapkričio 29 d. – gruodžio 1 d. surengti šiam klausimui skirtą specialiąją Pasaulio sveikatos asamblėjos sesiją, o po jos nedelsiant pradėti oficialų derybų procesą.

                  2021 m. liepos–lapkričio mėn. PSO valstybių narių darbo grupė surengė penkis posėdžius, taip pat kelis posėdžius ne sesijų metu.

                  Vykstant diskusijoms tarptautinei sutarčiai pritariančių šalių skaičius išaugo. Remiantis PSO valstybių narių darbo grupėje vykusiomis diskusijomis ir, kaip nurodyta lapkričio 15 d. jos priimtoje ataskaitoje
                     8
                  , nustatyta, kokią naudą gali suteikti nauja parengties pandemijoms stiprinimo ir reagavimo į jas priemonė, be kita ko:

               (a)skatinti prisiimti aukšto lygio politinį įsipareigojimą ir laikytis veiksmų visais valdžios lygmenimis ir visos visuomenės įtraukimu grindžiamo požiūrio – taip galėtų būti sustiprintas tarpsektorinis nuoseklumas ir susitelkimas;

               (b)suteikti galimybę tobulinti, atnaujinti ir stiprinti PSO vadovaujamąjį ir koordinuojamąjį vaidmenį bei jos funkciją vadovauti tarptautiniam darbui sveikatos srityje ir jį koordinuoti;

               (c)užtikrinti institucinę paramą naujai priemonei ir jos tikslams, susijusiems su parengtimi pandemijoms ir reagavimu į jas;

               (d)skatinti valstybių (priemonėje dalyvausiančių šalių) pasitikėjimą abipusiais aukšto lygio įsipareigojimais dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas;

               (e)įtvirtinti visus PSO įstatuose (preambulėje) nustatytus principus, įskaitant nediskriminavimo principą ir teisę į aukščiausio siektino standarto sveikatos priežiūros paslaugas;

               (f)sudaryti vienodas sąlygas naudotis atsako priemonėmis, pvz., vakcinomis, terapiniais vaistais ir diagnostikos paslaugomis; naujas susitarimas būtų tinkamiausia pasaulinio lygmens priemonė siekiant apsvarstyti ir susitarti, kaip ateityje geriau užtikrinti vienodas galimybes, – tai būtų galima padaryti įtraukiant konkrečių priemonių ir ilgalaikių mechanizmų taikymo sistemą naujoms atsako priemonėms kurti, gaminti ir jų gamybos apimčiai didinti, taip pat užtikrinti vienodas sąlygas naudotis esamomis atsako priemonėmis, be kita ko, didinant vietos gamybą ir stiprinant reguliavimo sistemas;

               (g)dalytis duomenimis, mėginiais, technologijomis ir gaunama nauda; jie turėtų būti įtraukti į daugiašalę dalijimosi priežiūros ir stebėsenos duomenimis, genetiniais duomenimis ir patogenais sistemą, susitarus, kaip turėtų būti dalijamasi jų teikiama nauda; tai apima mechanizmus, kuriais sudaromos palankesnės sąlygos moksliniams tyrimams ir sparčiam dalijimuisi technologijomis, siekiant padidinti regioninę atsako priemonių gamybą ir platinimą, atsižvelgiant į kituose forumuose vykstančias diskusijas ir derybas;

               (h)mažinti naujų zoonozinės kilmės ligų keliamą riziką ateityje ir stiprinti bendros sveikatos koncepciją, įskaitant tikslinius elementus, kuriais konkrečiai siekiama sumažinti zoonozinių ligų keliamą riziką ateityje, stiprinti esamas platformas ir priežiūrą, skatinti įvairių (žmonių, gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos) sektorių partnerystę ir skatinti konkrečias atsako priemones laikantis bendros sveikatos koncepcijos;

               (i)stiprinti sveikatos priežiūros sistemas ir didinti jų atsparumą stiprinant pirminę sveikatos priežiūrą, gerinant sveikatos priežiūros darbuotojų darbo sąlygas ir užtikrinant visuotinę sveikatos apsaugą.

                  Be to, daugelis valstybių narių pritarė idėjai stiprinti TSPT taikymą: be kita ko, tinkamai jas įgyvendinti, užtikrinti jų laikymąsi ir prireikus atlikti tikslinius pakeitimus nepradedant derybų dėl visos priemonės.

                  Tuo remdamasi PSO valstybių narių darbo grupė savo ataskaitoje Pasaulio sveikatos asamblėjos specialiajai sesijai padarė išvadą, kad „tolesni veiksmai turėtų apimti procesą ar procesus, kurių tikslas: i) parengti PSO konvenciją, susitarimą ar kitą tarptautinę priemonę dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas ir ii) stiprinti TSPT (2005 m.) taikymą, be kita ko, užtikrinti jų įgyvendinimą, laikymąsi, padėti plėtoti TSPT nurodytus pagrindinius pajėgumus ir prireikus atlikti tikslinius TSPT pakeitimus.“ Taigi derybų procesas apimtų derybas dėl teisiškai privalomo susitarimo dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas, taip pat dėl TSPT papildomų pakeitimų rinkinio.

                  Todėl Tarybai parengta ši 2021 m. lapkričio 29 d. – gruodžio 1 d. Pasaulio sveikatos asamblėjos specialiajai sesijai skirta rekomendacija.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Siūloma rekomendacija atitinka galiojančią Sąjungos teisinę sistemą dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuri šiuo metu nustatyta Sprendimu Nr. 1082/2013/ES
                     9
                  .

                  Be to, nuo COVID-19 pandemijos pradžios Sąjunga ėmėsi priemonių ir koordinavimo, kad padėtų Sąjungos valstybėms narėms kovoti su pandemija ir didinti jų sveikatos priežiūros sistemų atsparumą. Siūloma rekomendacija atitinka toliau nurodytas priemones, kurių imtasi Sąjungos lygmeniu, ir ja siekiama jas papildyti sukuriant tvirtą tarptautinę kovos su tarpvalstybinėmis grėsmėmis, galinčiomis sukelti pandemiją, sistemą:

               ·2020 m. birželio mėn. Komisija pristatė bendrą ES vakcinų strategiją
                  10
               , kuria sudaromos sąlygos remti ir spartinti vakcinų kūrimą ir gamybą dideliu mastu. Laikantis šio požiūrio užtikrinta, kad visos Sąjungos valstybės narės galėtų gauti COVID-19 vakcinų, taip pat sudarytos sąlygos jų eksportui į daugiau kaip šimtą penkiasdešimt šalių visame pasaulyje;

               ·2020 m. lapkričio 11 d. Komisija paklojo Europos sveikatos sąjungos pamatus priimdama pasiūlymą dėl reglamento dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, pasiūlymą pratęsti Europos vaistų agentūros įgaliojimus ir pasiūlymą pratęsti Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro įgaliojimus
                  11
               . Remiantis per dabartinę krizę įgyta patirtimi, šiais pasiūlymais siekiama stiprinti Sąjungos atsparumą grėsmėms sveikatai ir užtikrinti geresnę parengtį dabartinei ir būsimoms sveikatos krizėms ir reagavimą į jas;

               ·2020 m. lapkričio 25 d. priimta ES vaistų strategija
                  12
                taip pat parengta atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos atskleistus trūkumus, ir joje nustatyti tinkami veiksmai, kuriais siekiama artimiausiais metais atitinkamai pritaikyti ES vaistų sistemą. Ja siekiama sukurti perspektyvią reguliavimo sistemą ir padėti pramonei skatinti mokslinius tyrimus ir technologijas, kuriais tenkinami pacientų gydymo poreikiai ir kartu sprendžiamos rinkos nepakankamumo problemos;

               ·2021 m. gegužės 6 d. Komisija priėmė Sąjungos terapinių vaistų nuo COVID-19 kūrimo ir aprūpinimo jais strategiją
                  13
               , kuria papildoma ES vakcinų strategija. Sąjungos terapinių vaistų nuo COVID-19 kūrimo ir aprūpinimo jais strategija apima visą vaisto gyvavimo ciklą: nuo mokslinių tyrimų, kūrimo ir gamybos iki viešųjų pirkimų ir pateikimo naudoti. Joje numatyti aiškūs veiksmai ir tikslai, be kita ko, iki 2021 m. pabaigos suteikti leidimą naudoti bent tris naujus terapinius vaistus;

               ·2021 m. rugsėjo 16 d. Komisija įsteigė naują Europos pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas instituciją
                  14
               , siekdama stiprinti Europos gebėjimą užkirsti kelią tarpvalstybinėms ekstremaliosioms sveikatos situacijoms, jas nustatyti bei greitai į jas reaguoti ir tuo tikslu užtikrinti pagrindinių medicininių atsako priemonių kūrimą, gamybą, viešuosius pirkimus ir teisingą paskirstymą.

               Be to, siūloma rekomendacija atitinka toliau nurodytus bendruosius programos „ES – sveikatos labui“ (naujosios 2021–2027 m. Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programos) tikslus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/522
                  15
                3 straipsnio b ir c punktuose:

               ·„apsaugoti Sąjungos gyventojus nuo didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai ir gerinti sveikatos sistemų reagavimą ir valstybių narių veiklos koordinavimą, siekiant įveikti tarpvalstybinio pobūdžio grėsmes sveikatai;

               ·gerinti vaistų ir medicinos priemonių, taip pat krizės atveju svarbių produktų prieinamumą, pasiekiamumą ir įperkamumą Sąjungoje ir remti su tokiais produktais susijusias inovacijas;“.

               Šiuo atžvilgiu labai svarbu užtikrinti glaudžią programos „ES – sveikatos labui“, Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės
                  16
                ir Sąjungos civilinės saugos mechanizmo
                  17
                sąveiką.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Siūloma rekomendacija taip pat atitinka šias Sąjungos politikos priemones ir veiksmus:

               ·klimato ir aplinkos politikos priemones, skirtas zoonozinės rizikos prevencijai ir valdymui pagal bendros sveikatos koncepciją;

                  ·vystymosi ir bendradarbiavimo politikos priemones:

               –Sąjunga teikia paramą Sąjungos kaimyniniams regionams siekdama stiprinti jų valstybinių sveikatos priežiūros sistemų parengtį ir atsparumą tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai atveju;

               –Sąjunga dėjo pastangas, kad sukurtų ir padėtų taikyti dalijimosi vakcinomis su mažesnių ir vidutinių pajamų šalimis priemones: Prieigos prie kovos su COVID-19 priemonių spartinimo iniciatyvą („ACT Accelerator“)
                  18
                ir jos vakcinoms skirtą elementą COVAX. Europos komanda, kurią sudaro Europos Sąjunga, jos valstybės narės ir finansų įstaigos, tebėra viena didžiausių paramos teikėjų pagal COVAX, šiai priemonei skyrusi daugiau kaip 3 mlrd. EUR;

               –Sąjunga bendradarbiauja su savo pramonės partneriais, kad 2021 ir 2022 m. vakcinų galėtų gauti mažų ir vidutinių pajamų šalys, o valstybės narės savo vakcinomis dalijasi ne tik pagal priemonę COVAX, bet ir dvišaliu pagrindu;

               –Sąjunga teikia humanitarinę pagalbą
                  19
                nuo sveikatos krizių, įskaitant ligų protrūkius, nukentėjusiems gyventojams, vykdydama operacijas vietoje, o šalims, kurioms reikia pagalbos, – pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą, aprūpindama medicinos priemonėmis sunkiai pasiekiamose vietovėse gyvenančius žmones. Sąjunga taip pat remia partnerius padėdama rengti skiepijimo strategijas, įsigyti ir paskirstyti atsargas;

               –Europos Komisija, bendradarbiaudama su keliomis valstybėmis narėmis, ketina parengti iniciatyvą su Afrikos partneriais, kuria siekiama Afrikoje plėtoti vakcinų, vaistų ir sveikatos technologijų gamybą ir gerinti prieigą prie jų
                  20
               .

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

                  SESV 218 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Komisija teikia rekomendacijas Tarybai, o ši priima sprendimą, kuriuo įgalioja pradėti derybas ir kuriuo skiriamas Sąjungos derybininkas. Pagal SESV 218 straipsnio 4 dalį Taryba gali duoti nurodymus derybininkui ir paskirti specialų komitetą, su kuriuo privaloma konsultuotis vedant derybas.

                  Materialinis teisinis pagrindas bus svarstomas vėliau, kai bus gauta daugiau informacijos: i) apie tarptautinio susitarimo dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas taikymo sritį ir turinį; ii) apie TSPT papildomų pakeitimų taikymo sritį ir turinį.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Numatomu tarptautiniu susitarimu siekiama spręsti klausimus, susijusius su didelėmis tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėmis sveikatai, galinčiomis sukelti pandemiją, tačiau tiksli jo taikymo sritis dar nežinoma. Taigi jis darys poveikį Sąjungos kompetencijų vykdymui ir Sąjungos teisės aktams tokiose srityse kaip sveikata, aplinka, prekyba, laisvas judėjimas, duomenų apsauga, vidaus rinka, vystomasis bendradarbiavimas, nes taikant numatomą susitarimą gali būti sprendžiami su bet kuria iš šių sričių susiję klausimai.

                  Nors dar nepriimtas sprendimas dėl to, kurios TSPT nuostatos gali būti iš dalies pakeistos, tikėtina, kad tokie pakeitimai darytų poveikį Sprendime Nr. 1082/2013/ES nustatytai ES teisinei sistemai dėl tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai.

                  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į galimą poveikį galiojantiems Sąjungos teisės aktams įvairiose Sąjungos veiksmų srityse, labai svarbu, kad būtų užtikrintas Sąjungos dalyvavimas būsimose derybose ir galimybė prisijungti prie būsimo tarptautinio susitarimo.

               •Proporcingumo principas

                  Sveikatos priežiūros sistemų ir tarptautinės parengties būsimoms pandemijoms bei reagavimo į jas stiprinimas yra vienas iš svarbiausių ES prioritetų ir akivaizdžiai atitinka Sąjungos interesus.

                  Tarybos sprendimas yra būtinas siekiant įgalioti Sąjungą pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas, taip pat dėl TSPT papildomų pakeitimų, jei bus priimtas toks sprendimas.

                  Siūloma rekomendacija, remiantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalimi, neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Pasirinkta priemonė nustatyta SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalyse.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnį, apibrėžiant ir vykdant visą Sąjungos politiką ir veiklą, užtikrinamas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis.

                  Siūlomos rekomendacijos tikslas – gauti įgaliojimus pradėti derybas siekiant stiprinti sveikatos priežiūros sistemas ir tarptautinę parengtį būsimoms pandemijoms bei reagavimą į jas. Tai turėtų teigiamą poveikį Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnyje įtvirtintai teisei į aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Laikoma, kad derybos dėl tarptautinio susitarimo dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas bei dėl TSPT papildomų pakeitimų poveikio biudžetui nepadarys.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Numatoma, kad parengiamasis darbas ir derybos prasidės netrukus po 2021 m. lapkričio 29 d. – gruodžio 1 d. Pasaulio sveikatos asamblėjos specialiosios sesijos. Gali būti numatytas parengiamasis etapas.

               •Išsamus konkrečių rekomendacijos nuostatų paaiškinimas

                  Komisija rekomenduoja, kad:

               ·Taryba įgaliotų Komisiją pradėti ir vesti derybas dėl naujo tarptautinio susitarimo dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas sudarymo, taip pat dėl TSPT papildomų pakeitimų, jei bus priimtas toks sprendimas;

               ·Komisija būtų paskirta Sąjungos derybininke;

               ·Komisija vestų derybas konsultuodamasi su specialiuoju komitetu, jei toks būtų Tarybos paskirtas pagal SESV 218 straipsnio 4 dalį;

               ·Taryba patvirtintų prie šios rekomendacijos pridedamus derybinius nurodymus.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas sudarymo, taip pat dėl Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių (2005 m.) papildomų pakeitimų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)2021 m. gegužės 31 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) sprendimu WHA74(16) surengtos 2021 m. lapkričio 29 d. – gruodžio 1 d. Pasaulio sveikatos asamblėjos specialiosios sesijos tikslas buvo apsvarstyti, kokią naudą suteiktų PSO konvencijos, susitarimo ar kitos tarptautinės priemonės dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas parengimas, ir nustatyti tarpvyriausybinį tokios konvencijos, susitarimo ar kitos tarptautinės priemonės dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas rengimo ir derybų dėl jo(s) procesą;

               (2)Sąjunga turėtų dalyvauti derybose dėl tokios konvencijos, susitarimo ar kitos tarptautinės priemonės, taip pat dėl Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių (TSPT, 2005 m.) papildomų pakeitimų;

               (3)derybos vyks pagal PSO sistemą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu vesti derybas dėl tarptautinio susitarimo dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas, taip pat dėl TSPT papildomų pakeitimų, atsižvelgiant į 2021 m. lapkričio 29 d. – gruodžio 1 d. Pasaulio sveikatos asamblėjos specialiojoje sesijoje priimtus sprendimus.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su [specialaus komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Visų pirma Nepriklausoma parengties epidemijoms ir reagavimo į jas vertinimo grupė, Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių (2005 m.) veikimo peržiūros reaguojant į COVID-19 pandemiją komitetas ir Nepriklausomas PSO ekstremaliųjų sveikatos situacijų programos priežiūros patariamasis komitetas.

                     (2)

                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12276-2020-INIT/lt/pdf
                  .

                     (3)

                  Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimas, 2021 m. vasario 25–26 d. (Consilium, europa.eu)
                  .

                     (4)

                  https://www.who.int/news-room/commentaries/detail/op-ed---covid-19-shows-why-united-action-is-needed-for-more-robust-international-health-architecture
                  . Pranešimą pasirašė šių valstybių ir (arba) vyriausybių vadovai: Fidžio, Tailando, Portugalijos, Italijos, Rumunijos, Jungtinės Karalystės, Ruandos, Kenijos, Prancūzijos, Vokietijos, Graikijos, Korėjos Respublikos, Čilės, Kosta Rikos, Albanijos, Pietų Afrikos, Trinidado ir Tobago, Nyderlandų, Tuniso, Senegalo, Ispanijos, Norvegijos, Serbijos, Indonezijos ir Ukrainos.

                     (5)

                        OL L 238, 2021 7 6, p. 79.

                     (6)

                     2021 m. birželio 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos išvados, Consilium (europa.eu)

                  .

                     (7)

                        https://global-health-summit.europa.eu/rome-declaration_en.

                     (8)

                  Valstybių narių darbo grupės PSO parengties ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas stiprinimo klausimais ataskaita specialiajai Pasaulio sveikatos asamblėjos sesijai
                  .

                     (9)

                        2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB (OL L 293, 2013 11 5, p. 1).

                     (10)

                        COM(2020) 245 final, 2020 6 17.

                     (11)

                        COM/2020/727 final, COM/2020/726 final, COM/2020/725 final, 2020 m. lapkričio 11 d.

                     (12)

                        COM(2020) 761 final, 2020 11 25.

                     (13)

                        COM/2021/355 final/2, 2021 5 6.

                     (14)

                        OL C 393I, 2021 9 29, p. 3–8.

                     (15)

                        2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/522, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. laikotarpio Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (programa „ES – sveikatos labui“) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 282/2014 (OL L 107, 2021 3 26, p. 1–29).

                     (16)

                        2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“, iš dalies keičiamas ir panaikinamas Sprendimas Nr. 466/2014/ES ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2017/1601 ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 (OL L 209, 2021 6 14, p. 1–78).

                     (17)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (OL L 347, 2013 12 20, p. 924).

                     (18)

                        https://www.who.int/initiatives/act-accelerator.

                     (19)

                        Europos konsensusas dėl humanitarinės pagalbos (2008/C 25/01) ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (OL L 163, 1996 7 2, p. 1–6.).

                     (20)

                        2021 m. gegužės 21 d. pranešimas spaudai „

                     Afrikoje įgyvendinama Europos komandos iniciatyva, kuriai skiriamas 1 mlrd. EUR (europa.eu)

                  “.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 12 01
            COM(2021) 766 final

            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas sudarymo, taip pat dėl Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių (2005 m.) papildomų pakeitimų

               PRIEDAS

               Derybiniai nurodymai, skirti deryboms dėl Tarptautinio susitarimo dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas, taip pat deryboms dėl Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių (2005 m.) papildomų pakeitimų

               Vykstant 2021 m. lapkričio 29 d. – gruodžio 1 d. specialiojoje Pasaulio sveikatos asamblėjos (PSA) sesijoje priimtame sprendime SSA2/CONF./1Rev.1 nustatytam tarpvyriausybiniam procesui, kuris yra visuotinis derybų forumas, Komisija sieks derėtis dėl tarptautinio susitarimo dėl parengties pandemijoms ir reagavimo į jas
                  1
                (toliau – Susitarimas dėl pandemijų). Europos Sąjungos vardu, remdamasi COVID-19 pandemijos metu įgyta patirtimi ir siekdama pasirengti galimoms ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms ateityje, Komisija siekia visapusiško derybų rezultato, apimančio toliau išdėstytus tikslus ir principus.

               Susitarime dėl pandemijų, kuriuo turėtų būti papildytos Tarptautinės sveikatos priežiūros taisyklės (2005 m.) (toliau – TSPT), susitarimo šalims bus nustatytos materialinės teisiškai privalomos pareigos, kurių tikslas visų pirma yra:

               –užtikrinti pandemijos grėsmių prevenciją ir kontrolę;

               –nustatyti pandemijos grėsmes ir apie jas pranešti;

               –pasirengti pandemijos grėsmėms ir į jas reaguoti.

               Materialinės pareigos turėtų būti pagrįstos bendraisiais tikslais ir principais, be kita ko, nustatytais Susitarimo dėl pandemijų preambulėje, pavyzdžiui, teise į aukščiausio pasiekiamo lygio sveikatos priežiūros paslaugas, tarptautiniu solidarumu, lygiomis galimybėmis naudotis kovos su pandemijomis priemonėmis (pvz., asmeninėmis apsaugos priemonėmis, galimybe skiepytis, terapiniais vaistais ir diagnostikos priemonėmis, medicinos ir socialinės priežiūros paslaugomis), bendros sveikatos koncepcija, būtinybe atsižvelgti į glaudų žmonių bei gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos ryšį ir itin svarbiu daugiašalio bendradarbiavimo bei PSO vaidmeniu pasaulinio sveikatos valdymo srityje.

               Į Susitarimą dėl pandemijų taip pat turėtų būti įtrauktos nuostatos, kuriomis nustatoma:

               –institucinė struktūra;

               –papildomų taisyklių nustatymo taisyklės;

               –stebėsenos ir atskaitomybės mechanizmai;

               –veiksmų visais valdžios lygmenimis požiūris ir (arba) tarpsektorinės parengties požiūris, padedantys geriau sutelkti visas kompetencijas bei išteklius ir užtikrinti nuoseklumą pandemijų prevencijos ir reagavimo į jas srityje;

               –techninė pagalba ir pajėgumų stiprinimas įgyvendinimo tikslais.

               Kad Susitarimas dėl pandemijų būtų veiksmingas, visų pirma reikės didelių investicijų į paramą įgyvendinimui. Tai turėtų apimti šiuos veiksmus:

               –stiprinti PSO gebėjimą remti nacionalinių ir regioninių sveikatos priežiūros sistemų pagrindinius pajėgumus pandemijų prevencijos, parengties joms, jų nustatymo ir reagavimo į jas srityse;

               –teikti intensyvią techninę pagalbą mažų ir mažesnių vidutinių pajamų šalims ir padėti joms stiprinti pajėgumus siekiant:

               ·veiksmingai įgyvendinti Susitarimą dėl pandemijų ir susijusius įsipareigojimus pagal TSPT;

               ·tobulinti nacionalinius ir regioninius pandemijų prevencijos, nustatymo, parengties joms ir reagavimo į jas mechanizmus (įskaitant tarpžinybinius ir tarpsektorinius koordinavimo mechanizmus);

               ·didinti sveikatos priežiūros sistemų pajėgumus parengties pandemijoms ir reagavimo į jas srityje, be kita ko, gerinant sveikatos ir socialinės priežiūros darbuotojų gebėjimus užkirsti kelią ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms, galinčioms sukelti pandemiją, jas nustatyti ir į jas reaguoti, taip pat kurti ir diegti skaitmenines sveikatos ir socialinės priežiūros priemones.

               Susitarimu dėl pandemijų turėtų būti siekiama nustatyti esmines nuostatas ir įsipareigojimus, ypač pirmiau nurodytose pagrindinėse srityse, ir kartu nustatyti būsimų derybų kryptį, be kita ko, parengiant papildomus protokolus. Teisiškai privalomas nuostatas galima papildyti neprivalomomis nuostatomis (pvz., gairėmis, standartais ir deklaracijomis).

               Visoms Jungtinių Tautų valstybėms narėms ir regioninės (ekonominės) integracijos organizacijoms turėtų būti leista tapti Susitarimo dėl pandemijų arba bet kurio iš jo protokolų šalimis. Taip pat turėtų būti nustatyta konkreti bendradarbiavimo su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir nevyriausybiniais suinteresuotaisiais subjektais tvarka.

               Atsižvelgiant į Susitarimo dėl pandemijų klausimo skubumą, reikėtų numatyti galimybę laikinai taikyti Susitarimą dėl pandemijų, kol jis bus ratifikuotas, kad jo nuostatos būtų pradėtos įgyvendinti kuo anksčiau.

               Taip pat turėtų būti numatyti pereinamieji įgyvendinimo laikotarpiai mažų ir mažesnių vidutinių pajamų šalims ir susijusi parama įgyvendinimui.

               Parengties pandemijoms ir reagavimo į jas tikslams pasiekti įgyvendinant Susitarimą dėl pandemijų gali prireikti TSPT papildomų pakeitimų. Tokiais pakeitimais turėtų būti siekiama patikslinti bei sugriežtinti galiojančias TSPT nuostatas ir užtikrinti veiksmingesnį jų įgyvendinimą, kartu užtikrinant tokių pakeitimų ir Susitarimo dėl pandemijų nuostatų tarpusavio papildomumą ir suderinamumą.

               Komisija atstovaus Sąjungai tarpvyriausybiniame derybų organe, atsakingame už Susitarimo dėl pandemijų rengimą, kaip nustatyta PSA sprendime SSA2/CONF./1Rev.1, ir visuose parengiamuosiuose ar susijusiuose organuose, taip pat PSO parengties ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas stiprinimo darbo grupės veikloje, susijusioje su TSPT papildomų pakeitimų rengimu siekiant stiprinti TSPT, ir tolesnėse derybose dėl šių pakeitimų.

               Komisija turėtų stengtis užtikrinti, kad Susitarimas dėl pandemijų ir visi galimi TSPT papildomi pakeitimai derėtų su atitinkamais Sąjungos teisės aktais ir politika, taip pat su Sąjungos įsipareigojimais pagal kitus atitinkamus daugiašalius susitarimus.

               Komisija turėtų derėtis laikydamasi atitinkamų galiojančių Sąjungos teisės aktų.

                     (1)

                        Šiuo pavadinimu nurodomas susitarimas, kaip apibrėžta Vienos konvencijos dėl tarptautinių sutarčių teisės 2 straipsnio 1 dalies a punkte, ir juo nedaromas poveikis pavadinimui (pvz., konvencija, sutartis ar susitarimas), kurį galiausiai pasirinks susitarimą pasirašiusios šalys.