               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 06 09
            COM(2020) 227 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo
            {SWD(2020) 102 final} - {SWD(2020) 103 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Komisija siūlo derėtis dėl naujo protokolo, kuris atitiktų dabartines valstybių narių laivyno galimybes bei poreikius ir derėtų su Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) bei 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadomis dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Europos Sąjunga ir Kuko Salų Vyriausybė sudarė tausios žvejybos partnerystės susitarimą (toliau – TŽPS)
                     1
                  , kuris pradėtas taikyti nuo 2016 m. spalio 14 d.
                     2
                   Jo įgyvendinimo protokolas nustos galioti 2020 m. spalio 13 d. Šiame protokole nustatytos Sąjungos laivynui suteiktos žvejybos galimybės ir atitinkamas Sąjungos ir laivų savininkų mokamas finansinis įnašas.

                  Protokole nustatyta, kad pirmaisiais ir antraisiais metais iš ES biudžeto skiriama 385 000 EUR, o trečiaisiais ir ketvirtaisiais metais – 350 000 EUR finansinė kompensacija už teisę sužvejoti orientacinį 7 000 tonų per metus kiekį. ES laivų savininkai taip pat moka leidimų mokesčius, kurių suma apskaičiuojama remiantis protokole nustatytomis paskirtų kvotų kainomis. Be to, protokolo ketverių metų galiojimo laikotarpiu iš ES biudžeto kasmet skiriama 350 000 EUR Kuko Salų žvejybos sektoriaus politikai remti.

                  Su Kuko Salomis sudarytame TŽPS nustatytos tikslinės tunų ir toli migruojančių rūšių žuvų žvejybos galimybės, skirtos dviejų valstybių narių – Ispanijos ir Prancūzijos – ES laivams. Šiuo metu TŽPS su Kuko Salomis Ramiojo vandenyno regione yra vienintelis taikomas susitarimas
                     3
                  .

                  TŽPS padeda tarptautiniu mastu propaguoti BŽP tikslus užtikrinant, kad Sąjungos žvejybos veikla, vykdoma ne jos vandenyse, būtų grindžiama tokiais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę. Be to, TŽPS padeda stiprinti ES ir jos partnerių mokslinį bendradarbiavimą, didinti skaidrumą ir tvarumą, kad geriau būtų valdomi žvejybos ištekliai. TŽPS stiprina valdymą, nes juos įgyvendinant remiama nacionalinių ir užsienio laivynų veiklos stebėsena, kontrolė bei priežiūra ir teikiamas finansavimas kovai su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba, taip pat jie padeda tvariai plėtoti vietos žvejybos sektorių, įskaitant deramą darbą, susijusį su žvejybos veikla. TŽPS stiprinama ES pozicija tarptautinėse ir regioninėse žvejybos organizacijose – Kuko Salų atveju visų pirma Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno komisijoje (WCPFC)
                     4
                  . Galiausiai TŽPS suteikiamos žvejybos galimybės grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir padeda geriau laikytis tarptautinių priemonių.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Derybos dėl naujojo protokolo su Kuko Salomis atitinka ES išorės veiksmus, susijusius su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybėmis ir ypač su Sąjungos siekiamais demokratinių principų taikymo ir žmogaus teisių gynimo tikslais.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Teisinis sprendimo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktos dalies (Sąjungos išorės veiksmai) V antraštinės dalies (Tarptautiniai susitarimai) 218 straipsnio 3 ir 4 dalys, kuriose nustatyta derybų dėl ES susitarimų su trečiosiomis šalimis ir šių susitarimų sudarymo tvarka.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Netaikoma. Kompetencija išimtinė.

               •Proporcingumo principas

                  Šis sprendimas yra proporcingas siekiamam tikslui.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Priemonė numatyta SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalyse.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  2019–2020 m. Komisija atliko ES ir Kukos Salų TŽPS dabartinio protokolo ex post vertinimą ir galimo protokolo atnaujinimo ex ante vertinimą. Vertinimo išvados išdėstytos atskirame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente
                     5
                  .

                  Vertinime padaryta išvada, kad ES žvejybos pramonė (susijusi su tunų rūšimis) yra itin suinteresuota vykdyti veiklą Kuko Salų žvejybos zonoje ir akivaizdu, kad protokolo atnaujinimas yra labiausiai pageidautinas pasirinkimas. Jo neatnaujinus ES netektų priemonės, galinčios patenkinti įvairių suinteresuotųjų šalių poreikius, o kartu ir jos pačios poreikį stiprinti pasaulinį vandenynų valdymą vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse per WCPFC daugiašalę sistemą.

                  Kuko Saloms ES veiksmai suteikia pridėtinės vertės: keliems metams užtikrina biudžeto pajamas, sukuria sąlygas bendradarbiauti naudojantis oficialia sektorių dialogui ir tiesioginiam keitimuisi informacija su ES skirta platforma ir dalyvauti ES veiklos bendros stebėsenos ir kontrolės sistemoje. TŽPS prisideda prie atsakingos žvejybos praktikos skatinimo ir suteikia galimybę naudotis specialia sektorinės paramos biudžeto eilute, skirta finansinei paramai Kuko Saloms įgyvendinant nacionalinę žuvininkystės politiką.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Atliekant vertinimą konsultuotasi su valstybėmis narėmis, pramonės atstovais ir tarptautinėmis pilietinės visuomenės organizacijomis, taip pat su Kuko Salų žuvininkystės administracija ir pilietine visuomene. Konsultuotasi ir Tolimojo plaukiojimo laivyno patariamoje taryboje.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Į TŽPS·įtraukta nuostata dėl žmogaus teisių ir demokratijos principų pažeidimų pasekmių.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Naujojo protokolo poveikis biudžetui – Kuko Saloms turės būti sumokėtas finansinis įnašas, kuris yra suderinamas su dabartine daugiamete finansine programa ir visų pirma su TŽPS skirtais biudžeto
                     6
                   asignavimais. Metinės įsipareigojimų ir mokėjimų sumos, įskaitant rezervo eilutę, skirtą metų pradžioje nespėjusiems įsigalioti pasiūlymams, nustatomos pagal kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Tikimasi, kad derybos prasidės 2020 m. antrąjį arba trečiąjį ketvirtį.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Komisija rekomenduoja Tarybai:

                  – įgalioti Komisiją pradėti ir vesti derybas su Kuko Salų Vyriausybe dėl TŽPS naujo protokolo sudarymo;

                  – Komisiją paskirti ES derybininke šiuo klausimu;

                  – nurodyti Komisijai šias derybas vesti konsultuojantis su specialiuoju komitetu, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo;

                  – patvirtinti prie šios rekomendacijos pridedamus derybinius nurodymus.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)siekiant sudaryti naują Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolą, turėtų būti pradėtos derybos;

               (2)jei tai būtina siekiant išvengti ilgalaikio žvejybos veiklos nutraukimo, taip pat reikėtų suteikti įgaliojimus derėtis dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo dabartinio protokolo galiojimo riboto pratęsimo
                  7
               ,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo su Kuko Salų Vyriausybe naujo protokolo.

               Komisija taip pat įgaliojama derėtis dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo dabartinio protokolo galiojimo riboto pratęsimo.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su Tarybos išorės žuvininkystės politikos darbo grupe.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 131, 2016 5 20, p. 3.

                     (2)

                        OL L 131, 2017 5 20, p. 10.

                     (3)

                        ES žvejybos sektoriaus partnerystės susitarimai su atitinkamai Mikronezijos Federacinėmis Valstijomis, Saliamono Salomis ir Kiribačiu šiuo metu neįgyvendinami, nes nėra galiojančių įgyvendinimo protokolų.

                     (4)

                        Pagal tarptautinę teisę įsteigta institucija, kurios tikslas – regione išsaugoti ir valdyti toli migruojančių žuvų rūšių išteklius,
                  http://www.fao.org/fishery/rfb/WCPFC/en
                  .

                     (5)

                        [Nuoroda].

                     (6)

                        Plg. 40 skyrių (rezervo eilutė 40 02 41) pagal tarpinstitucinį susitarimą dėl daugiametės finansinės programos (2013/C 373/01).

                     (7)

                        Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės Susitarimo įgyvendinimo Protokolas (OL L 131, 2016 5 20, p. 10).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 06 09
            COM(2020) 227 final
            PRIEDAS
            prie
            rekomendancijos dėl  TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo
            {SWD(2020) 102 final} - {SWD(2020) 103 final}

               PRIEDAS

               Derybiniai nurodymai dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo naujo protokolo

               Derybų tikslas – sudaryti Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolą laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos
                  1
                ir 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų
                  2
                dėl 2011 m. liepos 13 d. Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  3
               .

               Naujuoju protokolu siekdama skatinti tausią ir atsakingą žvejybą, Komisija šiose derybose sieks tokių tikslų:

               ·užsitikrinti prieigą prie Kuko Salų žvejybos zonos ir gauti Sąjungos laivyno laivams reikalingus leidimus vykdyti žvejybos veiklą toje zonoje;

               ·deramai atsižvelgti į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas ir atitinkamus regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) patvirtintus valdymo planus, kad būtų užtikrintas ir padidintas žvejybos veiklos, kuri orientuojama tik į esamus perviršinius išteklius, aplinkosauginis tvarumas, atsižvelgiant į vietinio laivyno žvejybos pajėgumus ir kartu atkreipiant ypatingą dėmesį į tai, jog atitinkami ištekliai yra bendri;

               ·tais atvejais, kai tokie ištekliai domina ir kitus užsienio laivynus, siekti gauti tinkamą Sąjungos laivyno interesus atitinkančią jų dalį;

               ·užsitikrinti, kad išteklių naudojimo galimybės būtų grindžiamos buvusia ir numatoma būsima Sąjungos laivyno veikla tame regione, atsižvelgiant į turimus naujausius ir geriausius mokslinius vertinimus;

               ·tęsti dialogą siekiant stiprinti sektoriaus politiką, kuri padėtų įgyvendinti atsakingą žuvininkystės politiką, atsižvelgiant į šalies vystymosi tikslus, visų pirma susijusius su žvejybos veiklos valdymu, pažangos stebėjimu, kontrole ir stebėsena, ir į mokslines rekomendacijas, taip pat atsižvelgiant į vietos žvejų bendruomenių interesus ir į tai, kad žvejyba yra jų pragyvenimo šaltinis;

               ·įtraukti nuostatą dėl žmogaus teisių ir demokratijos principų pažeidimų pasekmių;

               ·užtikrinti, kad protokolu būtų prisidedama prie ekonomikos augimo skatinimo ir deramo darbo, susijusio su jūrine veikla, propagavimo, atsižvelgiant į atitinkamas Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas.

               Protokole visų pirma turėtų būti nustatyta:

               –Sąjungos laivams suteiktinos žvejybos galimybės pagal kategorijas,

               –finansinė kompensacija ir jos mokėjimo sąlygos ir

               –paramos sektoriui įgyvendinimo mechanizmai.

               Kad nenutrūktų žvejybos veikla, į naująjį protokolą turėtų būti įtraukta nuostata dėl laikino taikymo nuo kitos dienos po dabartinio protokolo galiojimo pabaigos datos.

               Jei derybos dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo naujo protokolo truktų ilgiau nei tikėtasi
                  4
                ir siekiant išvengti ilgalaikio žvejybos veiklos nutraukimo, Komisija turėtų siekti susitarti su Kuko Salų Vyriausybe dėl dabartinio protokolo
                  5
                galiojimo pratęsimo ribotam laikotarpiui (jei įmanoma, ne ilgesniam kaip vienų metų) ir toliau stengtis pasiekti susitarimą dėl naujo protokolo, atsižvelgiant į pirmiau minėtus tikslus.

                     (1)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (2)

                        Nuoroda: ST 7087 2012 REV 1 COR 1, 2012 3 20.

                     (3)

                        Nuoroda: COM(2011) 417 galutinis, 2011 7 13.

                     (4)

                        Visų pirma dėl COVID-19 pandemijos pasekmių, nulėmusių dabartinę sanitarinę padėtį pasaulyje.

                     (5)

                        Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolas (OL L 131, 2016 5 20, p. 10.)


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 03 23
            COM(2021) 138 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Angolos Respublikos susitarimo dėl palankesnių sąlygų investicijoms sudarymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2019 m. gruodžio 19 d. Taryba priėmė sprendimą
                  1
               , kuriuo iš dalies keičiami derybiniai nurodymai, skirti deryboms dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybėmis ir regionais, tiek, kiek jie priklauso Sąjungos kompetencijai (toliau – 2019 m. derybiniai nurodymai). Šiais naujais derybiniais nurodymais atnaujinti 2002 m. birželio 12 d. Tarybos suteikti plataus masto įgaliojimai ir derybiniai nurodymai (dok. 9930/02).

               Iš dalies pakeistų derybinių nurodymų 6.2 skirsnio pirmoje pastraipoje nustatyta: „Investicijos. Atsižvelgdamos į tikslą „mažinti ir galiausiai visiškai panaikinti skurdą, derinant su darnaus vystymosi tikslais“ (taip pat į Kotonu susitarimo 1, 29, 75–78 straipsnius ir II priedą ir jį pakeisiančio susitarimo, kai jis bus taikomas, atitinkamas nuostatas), šalys susitaria nustatyti sistemą, kuri palengvins, sustiprins ir skatins abipusiai naudingas tvarias savitarpio investicijas, atsižvelgdamos į daugiašales iniciatyvas dėl palankesnių sąlygų investicijoms sudarymo. Ši sistema grindžiama nediskriminavimo, atvirumo, skaidrumo ir stabilumo principais. Šalys skatina plėtoti patrauklią ir stabilią investavimo aplinką, remdamos stabilių ir skaidrių taisyklių taikymą investuotojams, ir siekia gerinti finansinę įtrauktį ir galimybes gauti finansavimą.“

               Angola kol kas nėra ES ir SADC EPS grupės EPS šalis
                  2
                ir tame susitarime nėra nuostatų dėl palankesnių sąlygų investicijoms sudarymo.

               2020 m. rugsėjo 8 d. vykdomasis Europos Komisijos pirmininko pavaduotojas Valdis Dombrovskis ir Angolos prekybos ir pramonės ministras Victoras Fernandesas bendrame pareiškime patvirtino
                  3
                „savo ketinimą pradėti tiriamąsias diskusijas ne tik dėl EPS, bet ir dėl ES ir Angolos investicijų susitarimo daugiausia dėmesio skiriant palankesnių sąlygų investicijoms sudarymui.“

               Pagal 2019 m. atnaujintus galiojančius derybinius nurodymus Taryba įgaliojo Komisiją derėtis su AKR šalimis ir regionais dėl ekonominės partnerystės susitarimų, apimančių įvairias temas, įskaitant nuostatas, susijusias su palankesnių sąlygų investicijoms sudarymu
                  4
               . Atsižvelgdama į tai ir į Angolos norą derėtis dėl susitarimo su ES šiuo klausimu, Komisija rekomenduoja pradėti derybas su Angola dėl susitarimo dėl palankesnių sąlygų investicijoms sudarymo. Siekiant užtikrinti nuoseklumą ir suderinamumą su derybomis dėl palankesnių sąlygų investicijoms sudarymo su kitomis AKR šalimis, derybos su Angola turėtų būti vedamos remiantis 2019 m. derybinių nurodymų nuostatomis, susijusiomis su palankesnių sąlygų investicijoms sudarymu (6.2 skirsnio pirma pastraipa).

               Bendras šio susitarimo tikslas būtų gerinti investicinę aplinką ir sudaryti palankesnes sąlygas Šalims sutelkti ir išlaikyti tarpusavio investicijas remiantis šiuolaikinėmis ir supaprastintomis taisyklėmis, priemonėmis ir procedūromis, susijusiomis su tiesioginėmis užsienio investicijomis. Tokiu būdu susitarimu būtų skatinamas tvarus vystymasis, ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas, taip pat būtų stiprinami dvišaliai ES ir Angolos santykiai investicijų srityje. Jis taip pat suteiktų tvirtą pagrindą prisidėti prie Angolos ekonomikos įvairinimo ir jos integracijos į pasaulio ekonomiką.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Aprašytieji tikslai atitinka Europos Sąjungos sutartį (toliau – ES sutartis), kurioje įtvirtinta, kad ES turėtų skatinti „visų šalių integraciją į pasaulio ekonomiką, įskaitant laipsnišką tarptautinės prekybos apribojimų panaikinimą“
                  5
               .

               Šie tikslai taip pat visiškai atitinka Kotonu susitarimo ir jį pakeisiančio susitarimo tikslus ir bendruosius principus, kurių jais skatinama laikytis.

               Tai taip pat atitinka visapusišką ES ir Afrikos santykių strategiją
                  6
               , kurioje „siūloma, kad ES parengtų platesnio užmojo susitarimus, kuriais būtų sudarytos palankesnės sąlygos investicijoms Afrikoje, jos būtų pritrauktos ir remiamos“.

               Šis pasiūlymas taip pat papildytų šiuo metu Pasaulio prekybos organizacijoje vykstančias derybas dėl geresnių sąlygų investicijoms sudarymo siekiant vystymosi.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Tikslai dera su kitomis ES politikos sritimis, visų pirma su ES vystymosi politika.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Šio akto procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalys. Kai Komisija rekomenduoja pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo, ji nenurodo materialinio teisinio pagrindo.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Numatomų derybų dalykas iš esmės yra susijęs su bendra prekybos politika. Remiantis ES sutarties 5 straipsnio 3 dalimi, subsidiarumo principas netaikomas srityse, kuriose ES turi išimtinę kompetenciją. Bendra prekybos politika yra įtraukta į SESV 3 straipsnyje pateikiamą Sąjungos išimtinės kompetencijos sričių sąrašą. Ši politika apima derybas dėl prekybos susitarimų pagal, inter alia, SESV 207 straipsnį.

                  Komisijos rekomendacija atitinka proporcingumo principą, nes tarptautinių susitarimų sudarymas – pagrindinė priemonė abipusėms teisėms ir pareigoms tarptautinės teisės subjekto, pavyzdžiui, užsienio šalies, atžvilgiu prisiimti.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Europos Sąjungos Tarybos sprendimas.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  2020 m. birželio–lapkričio mėn. Komisija surengė viešas konsultacijas
                     7
                  , siekdama gauti Europos Parlamento, valstybių narių, suinteresuotųjų subjektų ir pilietinės visuomenės nuomonę dėl Europos Sąjungos prekybos politikos peržiūros, be kita ko, dėl būdų stiprinti ES santykius su kaimyninėmis šalimis ir Afrika prekybos ir investicijų srityse.

                  Komisija reguliariai konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis, inter alia, Prekybos susitarimų ekspertų grupėje
                     8
                   ir vykdydama dialogą su pilietine visuomene
                     9
                  .

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Šis pasiūlymas grindžiamas išorės ekspertų žiniomis, surinktomis įgyvendinant Europos Komisijos užsakytą Pasaulio banko projektą. Ataskaitose visų pirma nurodyta, kad investuotojai
                     10
                   kaip svarbiausius veiksnius, darančius įtaką jų sprendimams dėl investicijų besivystančiose šalyse, nurodė tai, kad bendraujant su valstybės įstaigomis trūksta skaidrumo ir nuspėjamumo, staigiai keičiami įstatymai ir kiti teisės aktai ir delsiama išduoti vyriausybės leidimus ir patvirtinimus. Tai yra sritys, kurias apims šis pasiūlymas.

               •Poveikio vertinimas

                  Tarybos sprendimas dėl 2019 m. derybinių įgaliojimų jau apėmė palankesnių sąlygų investicijoms sudarymą, dėl kurio turi būti deramasi su AKR valstybėmis ir regionais. Šiuo sprendimu įgyvendinamas procedūrinis reikalavimas ir jis pats savaime neturės papildomo poveikio 2019 m. derybiniams nurodymams, palyginti su Tarybos sprendimu.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Iniciatyva visapusiškai paisoma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Ši iniciatyva poveikio biudžetui neturi.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Netaikoma.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Procedūriniai aspektai

               Komisija ves derybas ES vardu. Pagal SESV 218 straipsnio 4 dalį siūloma, kad Europos Sąjungos Taryba paskirtų specialų komitetą, su kuriuo reiktų konsultuotis vedant derybas.

               Europos Parlamentas bus informuojamas visais procedūros etapais pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį.

               Komisija šią rekomendaciją paskelbs iškart po jos priėmimo.

               Komisija rekomenduoja, kad įgaliojimas būtų viešai paskelbtas iš karto po to, kai jį priims Taryba.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Angolos Respublikos susitarimo dėl palankesnių sąlygų investicijoms sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)turėtų būti pradėtos derybos siekiant su Angola sudaryti susitarimą dėl palankesnių sąlygų investicijoms sudarymo;

               (2)Tarybos sprendimu (ES) 2020/13
                  11
                iš dalies pakeisti derybiniai nurodymai, skirti deryboms dėl ekonominės partnerystės susitarimų su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybėmis ir regionais, tiek, kiek jie priklauso Sąjungos kompetencijai;

               (3)siekiant užtikrinti suderinamumą ir nuoseklumą derybose dėl palankesnių sąlygų investicijoms sudarymo su kitomis AKR šalimis, derybos su Angola turėtų būti vedamos remiantis Sprendime (ES) 2020/13 išdėstytais derybiniais nurodymais, susijusiais su palankesnių sąlygų investicijoms sudarymu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis dėl susitarimo su Angolos Respublika dėl palankesnių sąlygų investicijoms sudarymo.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti Sprendimo (ES) 2020/13 priedėlio 6.2 skirsnio pirmoje pastraipoje.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su [specialiojo komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2019 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/13, kuriuo iš dalies keičiami derybiniai nurodymai, skirti deryboms dėl ekonominės partnerystės susitarimų su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis ir regionais, tiek, kiek jie priklauso Sąjungos kompetencijai (OL L 6, 2020 1 10, p. 101–111).

                     (2)

                        Šiuo metu vyksta Angolos prisijungimo prie galiojančio ES ir SADC EPS grupės (kurią šiuo metu sudaro Botsvana, Esvatinis, Lesotas, Mozambikas, Namibija ir Pietų Afrika) EPS.

                     (3)

                        https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/84859/5th-angola-eu-ministerial-meeting-joint-way-forward_en

                     (4)

                        Šiuo metu tokios derybos vyksta su penkiomis Rytų ir Pietų Afrikos šalimis siekiant sustiprinti galiojantį ekonominės partnerystės susitarimą.

                     (5)

                        ES sutarties 21 straipsnio 2 dalies e punktas.

                     (6)

                        2020 m. bendras komunikatas „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“,
                  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/communication-eu-africa-strategy-join-2020-4-final_en.pdf
                  .

                     (7)

                        https://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=266

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (10)

                        Žr. Pasaulio banko ataskaitą Retention and Expansion of Foreign Direct Investment, Political Risk and Policy Responses,
                  http://documents1.worldbank.org/curated/en/387801576142339003/pdf/Political-Risk-and-Policy-Responses.pdf
                  .

                     (11)

                        2019 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/13, kuriuo iš dalies keičiami derybiniai nurodymai, skirti deryboms dėl ekonominės partnerystės susitarimų su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis ir regionais, tiek, kiek jie priklauso Sąjungos kompetencijai (OL L 6, 2020 1 10, p. 101).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 03 24
            COM(2021) 136 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis dėl Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos (Berno konvencijos) pakeitimų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencija (toliau – Konvencija) siekiama užtikrinti Europos laukinės floros ir faunos ir jų gamtinės aplinkos apsaugą, ypač kai joms apsaugoti būtinas kelių valstybių bendradarbiavimas. Tai tarpvyriausybinė sutartis, sudaryta Europos Tarybos iniciatyva. Konvencija įsigaliojo 1982 m. birželio 1 d..

                  Nuo 1982 m. rugsėjo 1 d.
                     1
                   Europos Sąjunga yra Konvencijos susitariančioji šalis. Šiuo metu yra 51 Konvencijos susitariančioji šalis, įskaitant visas ES valstybes nares.

               Įprastas Europos Tarybos asignavimas Berno konvencijai metams bėgant laipsniškai mažėjo ir pasiekė tokį lygį, kad šios konvencijos funkcijų vykdymo nebebus galima užtikrinti, jei šalys nemokės reikšmingo dydžio savanoriškų įnašų, kurių dabar irgi sumokama vis mažiau. Todėl labai svarbu nustatyti patikimą Konvencijos įgyvendinimo finansavimo šaltinį.

               Pagal 2019 m. gruodžio 6 d. nuolatinio komiteto trisdešimt devintajame posėdyje priimtą rezoliuciją Nr. 9 (2019) dėl Berno konvencijos finansavimo siekiant sukurti naują šalių privalomų finansinių įnašų sistemą buvo įsteigta tarp sesijų veiklą vykdanti ekspertų darbo grupė, kurios užduotis – padėti sekretoriatui parengti pasiūlymus dėl finansinių nuostatų įtraukimo iš dalies pakeičiant Berno konvencijos straipsnius ir dėl Išplėstinio dalinio susitarimo sudarymo ir pateikti juos svarstyti nuolatinio komiteto keturiasdešimtajame posėdyje.

               Remdamasis tarp sesijų veiklą vykdančios nuolatinio komiteto 39-ajame posėdyje įsteigtos ekspertų darbo grupės rezultatais, 40-ajame posėdyje nuolatinis komitetas aptarė du papildomus pasiūlymus finansavimo klausimui spręsti. Tame posėdyje buvo priimtas sprendimas pritarti Išplėstinio dalinio susitarimo sudarymui. Dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Berno konvenciją, kad į ją būtų įtrauktos finansinės sąlygos, Sąjungai ir jos valstybėms narėms pareiškus, kad reikia tolesnių vidaus diskusijų prieš priimant sprendimą
                  2
               , nuolatinis komitetas be prieštaravimų sutiko atidėti sprendimą dėl galimo Konvencijos pakeitimo iki 41-ojo posėdžio.

                  Kaip pasiūlyta 40-ajame nuolatinio komiteto posėdyje, Konvencijos pakeitimu būtų nustatytas privalomo įnašo nustatymo mechanizmas. Tačiau pirminiame tekste nei buvo atskirti pagrindinis ir programuojamas biudžetai, nei pateiktas mokėtinų įnašų dydis. Patikslintas pasiūlymas dėl pakeitimo bus derinamas tarp sesijų veikiančioje darbo grupėje, kuri vykdys veiklą visus 2021 m., rengiantis priimti sprendimą 41-ajame nuolatinio komiteto posėdyje. Sąjunga turėtų aktyviai dalyvauti šiose derybose.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Privalomų šios Konvencijos įgyvendinimui skirtinų įnašų sistemos nustatymas atitiktų politiką, kurios laikomasi kitose srityse. Iš tiesų, Sąjunga yra daugelio daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų šalis, pagal kuriuos ji moka privalomus finansinius įnašus, grindžiamus susitarimo reikalavimais ir (arba) finansiniais reglamentais, priimtais remiantis susitarimo nuostatomis. Šiuose susitarimuose paprastai daromas skirtumas tarp pagrindinio biudžeto ir programuojamo biudžeto, o privalomi įnašai mokami tik į pagrindinį biudžetą. Tačiau siūlomo Konvencijos pakeitimo tekste nepaaiškinama, ar ketinamas nustatyti mechanizmas atitiktų šį precedentą. Jame taip pat nenurodoma, koks turėtų būti įnašų dydis. Pagal kitus daugiašalius aplinkos susitarimus Sąjungos įnašas paprastai sudaro ne daugiau kaip 2,5 proc. visų įnašų.

                  Todėl Sąjungai derėtų užtikrinti, jog Šalys nebūtų įpareigotos mokėti įnašus į programuojamą biudžetą, ir kad nustatytas Sąjungos įnašas neviršytų 2,5 proc. biudžeto.

                  Ši rekomendacija visiškai suderinta su Tarybos sprendimu 2020/1830, kuriuo nustatoma Sąjungos pozicija Konvencijos nuolatinio komiteto 40-ajame posėdyje
                     3
                  , ir yra juo pagrįsta.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Šis pasiūlymas dera su Sąjungos tikslais, susijusiais su aplinka ir tarptautiniais santykiais.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Komisija turi teikti rekomendacijas Tarybai, o ši priima sprendimą, kuriuo įgalioja pradėti derybas ir kuriuo skiriamas Sąjungos derybininkas. Pagal SESV 218 straipsnio 4 dalį Taryba gali derybininkui duoti nurodymų.

                  Atsižvelgiant į tai, kad derybos bus susijusios su teisės aktu, kuriuo papildoma arba iš dalies keičiama susitarimo institucinė struktūra, šiomis aplinkybėmis SESV 218 straipsnio 9 dalis negali būti taikoma.

                  Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinka.

                  Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Pagal SESV 192 straipsnį aplinka priklauso pasidalijamosios kompetencijos sričiai. Šios aplinkos apsaugos konvencijos įgyvendinimo finansavimas vykdomas pagal Sąjungos ir valstybių narių pasidalijamąją kompetenciją, pagrįstą atitinkamais jų, kaip Šalių, įnašais. Todėl Sąjunga turi dalyvauti.

               •Proporcingumo principas

                  Kad Sąjunga galėtų dalyvauti šiose derybose, kurios yra būtinos siekiant sukurti numatomą Konvencijos, kurios Šalis yra Sąjunga, finansinį pagrindą, būtinas Tarybos sprendimas.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Pasirinkta priemonė nustatyta SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalyse.

               3.EX POST VERTINIMŲ, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Šiuo metu Sąjunga pagal siūlomą savanorišką įnašų dydį Berno konvencijos veikimui skiria 24 700 EUR per metus. Mažai tikėtina, kad privalomas 2,5 proc. pagrindinio biudžeto įnašas viršys šią sumą, todėl ši iniciatyva poveikio biudžetui neturi.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Derybiniai nurodymai turėtų būti paskelbti viešai iš karto po jų priėmimo.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Netaikoma.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis dėl Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos (Berno konvencijos) pakeitimų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis;

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją;

               KADANGI siūloma iš dalies pakeisti Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvenciją
                  4
                (Berno konvenciją) siekiant įtraukti finansines sąlygas;

               KADANGI būtina užtikrinti, kad toks pakeitimas atitiktų Sąjungos teisės aktus ir interesus, visų pirma, neįpareigojant Sąjungos prisidėti įnašu, kuris viršytų 2,5 proc. visų įnašų;

               KADANGI Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai Europos Sąjungos vardu derėtis dėl Konvencijos pakeitimų,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               (1)Komisija įgaliojama Sąjungos vardu Konvencijos nuolatinio komiteto posėdžiuose ir atitinkamos tarp sesijų veiklą vykdančios ekspertų darbo grupės posėdžiuose derėtis dėl Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos (Berno konvencijos) pakeitimų, kuriais nustatoma nauja Šalių privalomų finansinių įnašų sistema.

               (2)Komisija derasi Sąjungos vardu konsultuodamasi su [specialiojo komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba] ir remdamasi derybiniais nurodymais, pateiktais šio sprendimo priede.

               (3)Kai 1 dalyje nurodytų pakeitimų dalykas priklauso Sąjungos ir valstybių narių pasidalijamosios kompetencijos sričiai, Komisija ir valstybės narės derybų proceso metu turėtų glaudžiai bendradarbiauti siekdamos užtikrinti vieningą atstovavimą Sąjungai ir jos valstybėms narėms tarptautiniu lygmeniu.

               (4)Komisija praneša Tarybai apie derybų rezultatus ir prireikus informuoja ją apie bet kokius sunkumus, galinčius kilti derybų metu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        1981 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas 82/72/EEB dėl Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos sudarymo, OL L 38, 1982 2 10, p. 1.

                     (2)

                        Žr. taip pat 2020 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą (ES) 2020/1830 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi 40-ame Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos (Berno konvencijos) Nuolatinio komiteto posėdyje, OL 409, 2020 12 4, p. 34.

                     (3)

                        Ten pat.

                     (4)

                        1981 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas 82/72/EEB dėl Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos sudarymo, OL L 38, 1982 2 10, p. 1.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 03 24
            COM(2021) 136 final
            PRIEDAS
            prie
            Tarybos sprendimo rekomendacijos
            kuriuo Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis dėl Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos (Berno konvencijos) pakeitimų

               PRIEDAS

               Derybų dėl Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos (Berno konvencijos) pakeitimų nurodymai

               (1)Komisija turėtų stengtis užtikrinti, kad susitarimas dėl bet kokių Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos (Berno konvencijos) pakeitimų ir jo taikymas derėtų su atitinkamais Europos Sąjungos teisės aktais ir politika, visų pirma su Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės srities teisės aktais
                  1
               , taip pat su Sąjungos įsipareigojimais pagal kitus atitinkamus daugiašalius aplinkos susitarimus.

               (2)Kalbant apie pasiūlymus iš dalies keisti Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvenciją (Berno konvenciją) siekiant nustatyti privalomą finansinį įnašą, Komisija turėtų derėtis dėl to, kaip geriausiai spręsti klausimą dėl saugaus ir nuspėjamo šios Konvencijos finansinio pagrindo, ir turėtų stengtis užtikrinti, kad, atsižvelgiant į Sąjungos poziciją, pakeitimu:

               (a)įnašas į programuojamą biudžetą netaptų privalomu;

               (b)Sąjungos įnašas neviršytų 2,5 proc. visų įnašų;

               (c)nebūtų daromas poveikis galiojantiems Šalių įsipareigojimams pagal šią Konvenciją.

               (3)Komisija turėtų vesti derybas pagal atitinkamus galiojančius Europos Sąjungos teisės aktus arba Sąjungos suderintas pozicijas, kurios šių derybų tikslais buvo nustatytos Tarybos sprendimo 1 straipsnio 2 dalyje nurodytame specialiajame valstybių narių atstovų komitete arba Taryboje.

               (4)Komisija turėtų pateikti Tarybai derybų rezultatų ataskaitą ir prireikus pranešti apie visas problemas, kurių gali kilti vedant derybas.

                     (1)

                        Visų pirma 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos, 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos ir 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 11 20
            COM(2019) 912 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Rumunijoje
            {SWD(2019) 932 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo,

                  Rumunijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)pagal Sutarties 121 straipsnį valstybės narės siekia užtikrinti patikimus valstybės finansus vidutiniu laikotarpiu, koordinuodamos ekonominę politiką ir vykdydamos daugiašalę priežiūrą, kad išvengtų perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (2)Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnėms kainų stabilumo ir didelio tvaraus augimo sąlygoms, palankioms kurti darbo vietas;

               (3)2017 m. birželio mėn. ir 2018 m. birželio mėn. Taryba pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį nustatė, kad atitinkamai 2016 ir 2017 m. buvo labai nukrypta nuo Rumunijos vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo arba koregavimo plano jo siekiant. Atsižvelgdama į tuos nustatytus didelius nukrypimus Taryba pateikė Rumunijai 2017 m. birželio 16 d.
                  2
                ir 2018 m. birželio 22 d.
                  3
                rekomendacijas, kuriose rekomendavo Rumunijai imtis politikos priemonių, būtinų tiems nukrypimams ištaisyti. Vėliau Taryba nustatė, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgta į tas rekomendacijas, o 2017 m. gruodžio 5 d.
                  4
                ir 2018 m. gruodžio 4 d.
                  5
                pateikė atitinkamas patikslintas rekomendacijas. Vėliau Taryba padarė išvadą, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgta ir į tas rekomendacijas;

               (4)2019 m. birželio 14 d. Taryba padarė išvadą, kad 2018 m. Rumunijoje vėl buvo labai nukrypta nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ir pateikė rekomendaciją Rumunijai imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas
                  6
                2019 m. neviršytų 4,5 %, o 2020 m. – 5,1 %; tai atitiktų 1 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą 2019 m. ir 0,75 % BVP – 2020 m.
                  7
                Rumunijai taip pat rekomenduota visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti, o biudžeto konsolidavimo priemonėmis augimui palankiu būdu turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso gerėjimas. Taryba Rumunijai nustatė 2019 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio reikėjo pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į tą rekomendaciją;

               (5)2019 m. liepos 9 d. Taryba Rumunijai rekomendavo užtikrinti, kad 2019 ir 2020 m. ji laikytųsi 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacijos dėl didelio nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo
                  8
               ;

               (6)2019 m. rugsėjo 25 d. Komisija Rumunijoje surengė griežtesnės priežiūros vizitą, per kurį vykdė stebėseną vietoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 -11 straipsnio 2 dalį. Rumunijos valdžios institucijoms perdavusi preliminarias išvadas, kad jos galėtų pateikti savo pastabas, 2019 m. [lapkričio 20 d.] Komisija savo išvadas pateikė Tarybai. Tos išvados paskelbtos viešai;

               (7)2019 m. spalio 15 d. Rumunijos valdžios institucijos pateikė ataskaitą dėl veiksmingų priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją. Turint omenyje informaciją, kurią valdžios institucijos pateikė savo ataskaitoje, ir bendrą vertinimą remiantis Komisijos 2019 m. rudens prognoze, 2019 m. lapkričio 20 d. Taryba padarė išvadą, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją;

               (8)atsižvelgiant į tai, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, ir į bendrą didelį nukrypimą nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, tikslinga Rumunijai pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį pateikti patikslintą rekomendaciją dėl tinkamų priemonių, kurių reikia imtis;

               (9)remiantis Komisijos 2019 m. rudens prognoze, numatoma, kad 2019 m. Rumunijos struktūrinis balansas pablogės 0,8 % BVP, o 2020 m. – dar 0,8 % BVP. Todėl numatoma, kad struktūrinis deficitas atitinkamai 2,5 % ir 3,4 % BVP nukryps nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1,0 % 2019 m. ir 2020 m.;

               (10)siekiant ištaisyti bendrą nukrypimą ir užtikrinti, kad po ankstesnių nukrypimų Rumunija vėl laikytųsi tinkamo koregavimo plano, be 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomenduoto 0,75 % BVP metinio struktūrinio koregavimo 2020 m. reikėtų dėti papildomų pastangų. Turint omenyje bendrą nukrypimo nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio tikslo, mastą, atrodo tikslinga, kad papildomos pastangos sudarytų 0,25 % BVP. Jos paspartins koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir nekels pavojaus ekonomikos augimui;

               (11)Komisijos 2019 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2019 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,6 %, o 2020 m. – 4,4 %, t. y. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Reikalaujamas struktūrinis koregavimas taip pat atrodo tinkamas siekiant užtikrinti, kad 2020 m. Rumunija laikytųsi Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės;

               (12)remiantis Komisijos 2019 m. rudens prognoze, 2020 m. reikalaujamas 1,0 % BVP struktūrinio balanso pagerėjimas atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalų augimą, neviršijantį 4,4 %;

               (13)Komisijos 2019 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2020 m. struktūrinis balansas pablogės 0,8 % BVP. Todėl siekiant užtikrinti 1,0 % BVP struktūrinį pagerėjimą reikia priimti priemones, kurių bendras struktūrinis poveikis būtų 1,8 % BVP, palyginti su Komisijos 2019 m. rudens prognozėje nurodytu dabartiniu baziniu scenarijumi;

               (14)kadangi nesiimta veiksmų pagal ankstesnes rekomendacijas ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą, ir esama rizikos, kad bus viršyta Sutartyje nustatyta pamatinė vertė, būtina skubiai imtis veiksmų, kad Rumunijos fiskalinė politika vėl būtų grindžiama atsargumo principu;

               (15)kad pasiektų rekomenduojamus biudžeto tikslus, Rumunija turi priimti ir griežtai įgyvendinti būtinas priemones ir atidžiai stebėti einamųjų išlaidų raidą;

               (16)šioje rekomendacijoje pateikti reikalavimai pakeičia atitinkamus elementus, nustatytus 2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacijoje;

               (17)Rumunija turėtų iki 2020 m. balandžio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją; ta ataskaita galėtų būti pateikta konvergencijos programoje, kuri teikiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 7 straipsnį;

               (18)šią rekomendaciją reikėtų paskelbti viešai,

               REKOMENDUOJA RUMUNIJAI:

               (1)Imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2020 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 4,4 %, o tai atitiktų 1,0 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, ir taip valstybė narė laikytųsi tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo.

               (2)Visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti. Biudžeto konsolidavimo priemonėmis augimui palankiu būdu turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas.

               (3)Iki 2020 m. balandžio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją. Ataskaitoje turėtų būti pateiktos pakankamai konkretizuotos priemonės, apie kurias paskelbta patikima informacija, įskaitant kiekvienos iš jų poveikį biudžetui, siekiant laikytis reikalaujamo koregavimo plano, taip pat atnaujintos ir išsamios 2020 m. biudžeto projekcijos.

               Ši rekomendacija skirta Rumunijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        OL C 216, 2017 7 6, p. 1.

                     (3)

                        OL C 223, 2018 6 27, p. 3.

                     (4)

                        OL C 439, 2017 12 20, p. 1.

                     (5)

                        OL C 460, 2018 12 21, p. 1.

                     (6)

                        Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos, atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas Sąjungos programų išlaidas ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.

                     (7)

                        OL C 210, 2019 6 21, p. 1.

                     (8)

                        OL C 301, 2019 9 5, p. 135.


               EUROPOS KOMISIJA
            Strasbūras, 17.12.2019
            COM(2019) 652 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl euro zonos ekonominės politikos
            {SWD(2019) 631 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl euro zonos ekonominės politikos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)euro zona toliau plečiasi, tačiau esama tarpusavyje susijusios rizikos dėl perspektyvų ir neapibrėžtumo ateityje. Be to, dėl mažo našumo ir senėjančios visuomenės kyla rizika, kad mažas augimas ir infliacija tęsis ilgiau. Nors gamybos apimties atotrūkis nuo 2017 m. tapo teigiamas ir 2018 m. sudarė 0,7 % potencialaus BVP, potencialus augimas turėtų išlikti mažesnis už ikikrizinį lygį
                  3
               . Grynoji infliacija 2018 m. išliko 1–1½ % intervalo ribose ir prognozuojama, kad 2019, 2020 ir 2021 m. ji išliks apie 1½ %. Darbo rinkos rodikliai toliau gerėja, nors ir lėčiau, ir prognozuojama, kad užimtumo augimas toliau lėtės, o darbo vietų kokybės problemos išlieka. Nominaliojo darbo užmokesčio augimas stabilizavosi: 2018 m. jis siekė apie 2¼ %, po kelerių metų – mažiau nei 2,0 % ir prognozuojama, kad 2019 m. jis sieks apie 2½ %, o 2020–2021 m. – vėl 2¼ %. Nepaisant gerų darbo rinkos sąlygų, realiojo darbo užmokesčio augimas didėjo, tačiau lėtai ir išlieka mažas – 2018 ir 2019 m. jis nesiekė 1 %, o 2020 ir 2021 m. prognozuojama, kad jis bus atitinkamai 0,7 % ir 0,8 %. Prognozuojama, kad euro zonos einamosios sąskaitos perteklius mažės. Valstybės narės, kuriose susidaręs deficitas, sumažino arba panaikino savo einamosios sąskaitos deficitą, net jei ir toliau fiksuoja dideles neigiamas grynąsias tarptautinių investicijų pozicijas
                  4
               . Kartu kai kuriose valstybėse narėse ir toliau yra nuolatinis didelis einamosios sąskaitos perteklius, taigi jos toliau didina savo grynąsias tarptautinių investicijų pozicijas. Einamosios sąskaitos balanso dinamikai euro zonoje įtakos turi mažėjanti išorės paklausa, ypač į eksportą orientuotose valstybėse narėse, kurių einamosios sąskaitos perteklius yra didelis ir kurios labai priklauso nuo užsienio eksporto paklausos;

               (2)norint padidinti augimo potencialą, kartu užtikrinant aplinkos ir socialinį tvarumą ir skatinant realią euro zonos valstybių narių konvergenciją, reikia struktūrinių reformų, kad būtų skatinamas tvarus augimas ir investicijos į materialųjį ir nematerialųjį kapitalą siekiant didinti našumą. Tai ypač padėtų toms valstybėms narėms, kurių augimo potencialas yra akivaizdžiai mažesnis už euro zonos vidurkį. Tai taip pat būtų būtina siekiant užtikrinti, kad euro zonos ekonomika neįžengtų į užsitęsusį mažo potencialaus augimo ir našumo, mažos kainų infliacijos ir darbo užmokesčio augimo bei didėjančios nelygybės laikotarpį. Reformos ir investicijos tebėra labai svarbios siekiant užtikrinti, kad euro zona vėl pradėtų augti, būtų įveiktas didesnis spaudimas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, kurį taip pat lemia blogėjanti demografinė padėtis, ir būtų sudarytos palankesnės sąlygos pereiti prie tvarios ekonomikos, padedant euro zonai ir jos valstybėms narėms pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus;

               (3)aiškėja ekonominis klimato kaitos poveikis – viena didžiausių sisteminių grėsmių, šiuo metu kylančių pasaulio ekonomikai, finansų sistemoms ir visuomenei. Klimato kaita ir apskritai aplinkos būklės blogėjimas kelia vis daugiau pavojų pasaulio ekonomikai ir tai paveiks pažeidžiamiausius mūsų visuomenės narius. Jei nebus imtasi tinkamų priemonių, tai gali turėti neigiamų pasekmių mūsų ekonomikos atsparumui, įtraukumui ir ilgalaikio augimo potencialui. Todėl, siekiant tvarkingai pereiti prie tvarios ekonomikos, labai svarbu užtikrinti investicijas ir sudaryti reguliavimo bei finansines sąlygas. Tinkamai sprendžiant aplinkos ir klimato problemas taip pat atsiranda galimybė atgaivinti Europos ekonomiką siekiant tvaraus vystymosi. Tuo tikslu Komisija pasiūlė Europos žaliąjį kursą, kaip Europos augimo strategiją, kuri apims pirmąjį Europos klimato teisės aktą, įteisinantį 2050 m. neutralaus poveikio klimatui tikslą. Be to, pereinant prie žaliosios ekonomikos reikės atsižvelgti į poveikį įvairioms visuomenės grupėms. Siekiant užtikrinti, kad visi piliečiai pasinaudotų technologinių pokyčių teikiama nauda, visų pirma sektoriuose ir regionuose, atsiliekančiuose pereinant prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos, be investicijų, kuriomis siekiama palengvinti perėjimą prie tvarios ekonomikos, reikės investuoti į įgūdžius ir paramą keičiant darbo vietą;

               (4)sutelkiant viešąsias ir privačiąsias lėšas investicijoms į perėjimą prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos galima padėti palaikyti augimą trumpuoju laikotarpiu ir spręsti ilgalaikius mūsų ekonomikos uždavinius. Nors skaitmeninė revoliucija gali suteikti galimybių, susijusių su produktyvumu, augimu ir darbo vietų kūrimu, ji taip pat gali kelti sunkumų, visų pirma žemesnės kvalifikacijos darbuotojams, neturintiems įgūdžių dirbti su naujomis technologijomis. Skirtinga perėjimo prie skaitmeninės ekonomikos sparta euro zonos valstybėse narėse gali kelti didelę riziką konvergencijai ir makroekonominiam stabilumui. Ją gali padidinti stiprus aglomeracijos poveikis, dažnai naudingas dideliems miestams, ir neretai skaitmeninių technologijų sričiai būdinga dinamika, kai viskas atitenka nugalėtojui, o tai gali padidinti nelygybę ir neigiamai paveikti konvergenciją. Investicijos turėtų būti skirtos ne tik moksliniams tyrimams ir inovacijoms, bet ir platesnei inovacijų sklaidai visoje ekonomikoje;

               (5)labiau suderinta investicijų strategija kartu su aktyvesnėmis reformomis euro zonos lygmeniu padėtų remti augimą ir spręsti ilgalaikius uždavinius, kuriuos kelia, pavyzdžiui, su klimato kaita ir technologijomis susijusi pertvarka. Pagal konvergencijai ir konkurencingumui skirtą biudžeto priemonę, kuri bus įtraukta į Reformų rėmimo programą, euro zonos valstybėms narėms būtų teikiama finansinė parama reformų ir investicijų paketams įgyvendinti. Programa „InvestEU“, kuria bus prisidedama ir prie Tvarios Europos investicijų plano įgyvendinimo, taip pat siekiama pritraukti bent 650 mlrd. EUR papildomų investicijų, kad būtų toliau skatinamos inovacijos ir darbo vietų kūrimas ES, be kita ko, finansuojant tvarią infrastruktūrą. Sanglaudos politikos fondai, kurie atlieka labai svarbų vaidmenį remiant mūsų regionus ir kaimo vietoves, taip pat atlieka svarbų vaidmenį su klimato kaita ir technologijomis susijusios pertvarkos srityje, skatindami tvarų vystymąsi. Europos investicijų bankas jau skiria 25 % viso savo finansavimo klimato srities investicijoms ir paskelbė ketinantis padvigubinti šią dalį. Kad būtų pasiekti Sąjungos tvarumo tikslai, labai svarbu nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmenimis vykdyti investicinius projektus, apimančius prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos švelninimą, energetikos pertvarką, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ar žiedinę ekonomiką. Investicijos į tinklų pramonės šakas ir infrastruktūrą gali padėti padidinti euro zonos konkurencingumą ir paskatinti perėjimą prie tvaresnio transporto. Be to, investicijos į nematerialųjį turtą, pavyzdžiui, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei įgūdžius, būtų labai svarbios, siekiant parengti euro zonos darbo rinką būsimiems uždaviniams;

               (6)pastaraisiais metais ekonomikos plėtros poveikis valstybėse narėse ir regionuose bei šalyse buvo jaučiamas nevienodai. Nors disponuojamųjų pajamų lygis pastaruoju metu padidėjo, keliose euro zonos valstybėse narėse jis tebėra mažesnis nei iki krizės. Žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičius daugelyje valstybių narių mažėja ir dabar yra 5 mln. mažesnis už 2012 m. pasiektą aukščiausią lygį, tačiau euro zonoje jis vis dar viršija 2008 m. lygį. Po didesnių skirtumų laikotarpio kai kurios valstybės narės per pastaruosius kelerius metus priartėjo prie geriausių rezultatų (pagal BVP vienam gyventojui) pasiekusių šalių. Tačiau pajamų, kurias gauna didžiausias pajamas uždirbančios šalys, dalis per pastarąjį dešimtmetį pamažu didėjo, o tarp valstybių narių tebėra didelių skirtumų.  Siekiant skatinti didesnę konvergenciją valstybėse narėse ir tarp jų, svarbu skatinti politiką, kurios tikslas – didinti efektyvumą ir lygybę, laikantis darnaus vystymosi tikslų. Tai duoda geresnių makroekonominių rezultatų, o nauda visai visuomenei yra vienodesnė ir tai taip pat padeda didinti euro zonos sanglaudą;

               (7)siekiant užtikrinti stabilų, įtraukų ir tvarų ekonomikos augimą ir veiksmingai reaguoti į nuolatinę mažą infliaciją, prastėjančias perspektyvas ir riziką ilgalaikiam augimui, itin svarbu užtikrinti makroekonominės politikos (įskaitant pinigų, fiskalinę ir struktūrinę politiką) priemonių derinio euro zonoje nuoseklumą ir pusiausvyrą. Europos Centrinis Bankas taiko skatinamąją pinigų politiką, kad infliacija pamažu artėtų prie vidutinio laikotarpio infliacijos tikslo ir kartu būtų skatinamas augimas ir darbo vietų kūrimas. Fiskalinė politika, kaip ir struktūrinės reformos įvairiuose sektoriuose, įskaitant reformas, būtinas ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) struktūros kūrimui užbaigti, turi papildyti pinigų politikos kryptį;

               (8)nacionalinės fiskalinės politikos koordinavimas visapusiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto, kartu atsižvelgiant į esamas fiskalinio manevravimo galimybes ir šalutinį poveikį įvairiose šalyse, padeda tinkamai veikti EPS. 2020 ir 2021 m. euro zonos fiskalinė kryptis turėtų būti iš esmės neutrali arba šiek tiek ekspansinė. Tačiau, atsižvelgiant į valstybių narių turimas fiskalinio manevravimo galimybes, nacionalinė fiskalinė politika vis dar nepakankamai diferencijuota. Apdairi fiskalinė politika valstybėse narėse, kuriose valstybės skolos lygis yra aukštas, padėtų palaipsniui mažinti skolą, sumažinti pažeidžiamumą sukrėtimų atveju ir sudarytų sąlygas visapusiškam automatinių stabilizavimo priemonių veikimui per ekonomikos nuosmukį. Kita vertus, toliau skatinant investicijas ir kitas produktyvias išlaidas valstybėse narėse, kurių biudžeto padėtis palanki, būtų remiamas augimas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, kartu padedant vėl subalansuoti euro zonos ekonomiką. Prastėjančios perspektyvos atveju, siekiant išlaikyti augimą trumpuoju laikotarpiu, svarbu siekti palankios fiskalinės krypties bendru lygmeniu, daugiausia dėmesio skiriant produktyvioms išlaidoms, kartu vykdant politiką visapusiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto, atsižvelgiant į konkrečios šalies aplinkybes ir kiek įmanoma vengiant procikliškumo;

               (9)fiskalinės struktūrinės reformos tebėra labai svarbios gerinant fiskalinį tvarumą, stiprinant augimo potencialą ir sudarant sąlygas veiksmingai fiskalinei politikai nuosmukio atveju. Gerai veikiančios nacionalinės fiskalinės sistemos kartu su reguliariomis ir išsamiomis išlaidų peržiūromis ir veiksmingais bei skaidriais viešaisiais pirkimais gali padidinti viešųjų išlaidų veiksmingumą ir efektyvumą bei pagerinti fiskalinės politikos patikimumą ir kokybę. Patobulinus nacionalinių biudžetų (tiek pajamų, tiek išlaidų dalies) struktūrą, be kita ko, nukreipiant išteklius į investicijas parengus viešųjų investicijų strategijas, padidėtų valstybių biudžetų poveikis augimui, padidėtų našumas ir būtų pradėti spręsti neatidėliotini ilgalaikiai žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos uždaviniai. Siekiant padidinti mokesčių sistemų efektyvumą ir teisingumą, labai svarbu jas supaprastinti ir modernizuoti, taip pat kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu taikant kovos su agresyviu mokesčių planavimu priemones. Kadangi mobilieji ištekliai gali lengvai judėti euro zonoje, didėja mokesčių konkurencijos mastas. Todėl būtina koordinuoti valstybių narių veiksmus siekiant spręsti pelno perkėlimo, pernelyg didelės mokesčių konkurencijos ir apskritai lenktynių dėl žemesnių standartų įmonių apmokestinimo srityje klausimus. Siekti šio tikslo labai padėtų susitarimas dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės, taip pat susitarimas peržiūrėti pelno paskirstymą tarp šalių ir užtikrinti minimalų veiksmingą apmokestinimą. Euro zonoje mokesčių našta palyginti didelė ir daugiausia tenka darbo jėgai, o nekilnojamojo turto ar aplinkos mokesčiai sudaro labai mažą mokestinių pajamų dalį. Tačiau pastarieji du gali būti mažiau žalingi augimui ir darbo jėgos pasiūlai bei paklausai ir gali prisidėti prie tvaraus augimo skatindami ekologiškesnį vartotojų ir gamintojų elgesį. Apmokestinant reikėtų labiau atsižvelgti į klimato aspektą ir nuosekliau spręsti išmetamųjų teršalų ir anglies dioksido nutekėjimo klausimus. Todėl, siekiant padėti pereiti prie žaliosios ekonomikos, bus siūloma skatinti kurti biudžeto politiką, kuri būtų palanki aplinkosaugos įsipareigojimams vykdyti, ir persvarstyti Energijos mokesčių direktyvą, taip pat prireikus sukurti pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmą, kad būtų išvengta anglies dioksido nutekėjimo ir išlaikytos vienodos sąlygos su trečiųjų šalių įmonėmis;

               (10)euro zonos valstybių narių atsparumui užtikrinti svarbu vykdyti struktūrines ir institucines reformas, kuriomis didinama konkurencija produktų rinkose, skatinamas efektyvus išteklių naudojimas, gerinama verslo aplinka ir viešojo administravimo institucijų kokybė, įskaitant teisingumo sistemų veiksmingumą. Atsparios ekonominės struktūros užkerta kelią sukrėtimams, turintiems didelį ilgalaikį poveikį pajamoms ir darbo jėgos pasiūlai, ir gali padėti vykdyti fiskalinę ir pinigų politiką ir riboti skirtumus, ypač esant ekonomikos nuosmukiui, sudarydamos palankesnes sąlygas tvariam ir integraciniam augimui. Geriau koordinuojant ir įgyvendinant struktūrines reformas, visų pirma nurodytąsias konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, gali atsirasti teigiamas šalutinis poveikis visose valstybėse narėse. Šiuo atžvilgiu nacionalinės produktyvumo tarybos gali atlikti svarbų vaidmenį didinant atsakomybę už reformas ir gerinant jų įgyvendinimą. Reformos taip pat reikalingos siekiant spręsti skubius ilgalaikius uždavinius, pavyzdžiui, su klimato kaita ir technologijomis susijusias pertvarkas. Didinant bendrosios rinkos integraciją, kuri yra vienas pagrindinių valstybių narių ekonomikos augimo ir konvergencijos veiksnių, taip pat galima prisidėti prie našumo augimo skatinimo;

               (11)Europos socialinių teisių ramsčio dokumente išdėstyta dvidešimt principų, kuriais siekiama puoselėti lygias galimybes, galimybes įsidarbinti, sąžiningas darbo sąlygas, socialinę apsaugą ir įtrauktį. Ramstis parengtas kaip didesnės konvergencijos orientyras siekiant geresnių darbo ir gyvenimo sąlygų. Stipresnė ir įtraukesnė ekonomika ir visuomenė savo ruožtu gali skatinti Sąjungos ir euro zonos atsparumą. Norint teisingai ir sąžiningai pereiti prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos, taip pat svarbu vykdyti reformas ir investuoti į įgūdžius, darbo keitimą ir veiksmingesnę socialinę apsaugą. Siekiant skatinti didesnę konvergenciją, bus labai svarbu visapusiškai įgyvendinti ramstį visais lygmenimis, tinkamai atsižvelgiant į atitinkamas kompetencijas;

               (12)reformos, kuriomis didinamas dalyvavimas darbo rinkoje, skatinamas kokybiškų darbo vietų kūrimas, remiamas sėkmingas asmens statuso keitimas darbo rinkoje, mažinama segmentacija ir skatinamas socialinis dialogas, gali padėti skatinti integracinį augimą, didinti ekonominį atsparumą ir automatinį stabilizavimą, mažinti nelygybę ir spręsti skurdo ir socialinės atskirties problemas. Siekiant skatinti laiku vėl integruoti darbo ieškančius asmenis į darbo rinką, labai svarbu teikti individualizuotą paramą keičiant darbą, užtikrinti mokymą ir perkvalifikavimą. Norint per visą gyvenimo ciklą gauti aukštos kokybės švietimo ir mokymo paslaugas, reikia tinkamų investicijų žmogiškajam kapitalui ir įgūdžiams gerinti, be kita ko, atsižvelgiant į perėjimą prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos. Tai padeda didinti galimybes įsidarbinti, našumą, inovacinį pajėgumą ir darbo užmokestį vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu, taip didinamas euro zonos ekonominis atsparumas. Užimtumo apsaugos teisės aktuose turi būti numatytos sąžiningos ir deramos darbo sąlygos visiems darbuotojams, ypač atsižvelgiant į atsirandančias netipiškas užimtumo formas, kurios suteikia naujų galimybių, bet taip pat kelia spręstinų uždavinių, susijusių su darbo vietos garantijomis ir socialine apsauga. Veiksmingos ir tvarios socialinės apsaugos sistemos taip pat labai svarbios siekiant užtikrinti pakankamas pajamas ir galimybę gauti kokybiškas paslaugas. Pensijų reformos ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyros politika gali labai paskatinti dalyvavimą darbo rinkoje, užtikrinant ilgalaikį Europos gerovės sistemų tvarumą. Būtų naudinga perkeliant mokesčių naštą nuo darbo jėgos visų pirma daugiausia dėmesio skirti mažas pajamas gaunantiems asmenims ir antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims. Siekiant didinti atsakomybę už reformas ir remti jų įgyvendinimą, labai svarbu, kad vykdant užimtumo, socialines ir ekonomines reformas dalyvautų socialiniai partneriai;

               (13)nors nuo krizės pradžios euro zonos finansų sektoriaus atsparumas sustiprėjo, vis dar išlieka pažeidžiamumo problema. Keliose šalyse įmonių ir namų ūkių skola tebėra didelė ir nacionalinėms mokesčių sistemoms daugeliu atvejų tebėra būdingas įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas. Bankų konkurencingumui spaudimą toliau daro poreikis pritaikyti bankų verslo modelius, žemų palūkanų normų aplinka ir didėjanti konkurencija su kitų formų finansavimu. Nuolat daroma pažanga mažinant riziką, visų pirma mažinant neveiksnias paskolas. Nepaisant to, tais atvejais, kai neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis išlieka gana didelis, reikia toliau nuolat dėti pastangas, o visos valstybės narės turėtų įgyvendinti tinkamą politiką, kad neveiksnios paskolos nesikauptų. 2018 m. kovo mėn. Komisija pateikė rizikos mažinimo priemonių rinkinį, kuriuo sudaromos sąlygos spręsti įsisenėjusias neveiksnių paskolų problemas ir išvengti jų kaupimosi ateityje. Rengiant teisėkūros priemones dėl neveiksnių paskolų, 2019 m. balandžio mėn.
                  5
                priimtas reglamentas, į kurį įtraukta „teisės aktais nustatyta prudencinė finansinio stabilumo stiprinimo priemonė“, kad būtų išvengta būsimoms neveiksnioms paskoloms skirtų atidėjinių nepakankamumo rizikos; reikėtų toliau daryti pažangą sprendžiant neveiksnių paskolų klausimą, visų pirma įgyvendinant Direktyvos dėl neveiksnių paskolų antrinių rinkų projektą. Kaip pabrėžta 2019 m. liepos mėn. paskelbtose Komisijos kovos su pinigų plovimu ataskaitose
                  6
               , siekiant pašalinti nustatytus struktūrinius trūkumus, Sąjungoje reikia laikytis visapusiškesnio požiūrio į kovą su pinigų plovimu ir teroristinės veiklos finansavimu. Tuo tikslu visų pirma reikia geriau užtikrinti taisyklių laikymąsi ir vykdyti geresnę priežiūrą imantis vieningesnių ES veiksmų;

               (14)padaryta pažanga kuriant bankų sąjungą, be kita ko, susitarta dėl Bendro pertvarkymo fondo bendros finansinio stabilumo stiprinimo priemonės veikimo, tačiau ji dar nebaigta kurti. Siekiant tęsti techninį darbą, kad būtų pradėtos politinės derybos dėl Europos indėlių garantijų sistemos (EIGS) sukūrimo, sudaryta aukšto lygio darbo grupė. Šis darbas turi būti atliktas atsižvelgiant į EIGS svarbą stabiliai bankų sąjungai ir platesnei EPS struktūrai, todėl reikia atsižvelgti į visus svarbius elementus, kad būtų sudarytos palankios sąlygos Europos bankų sektoriaus stabilumui ir veiksmingumui. Galiausiai Komisija įgyvendino visus kapitalo rinkų sąjungoje paskelbtus veiksmus. Tačiau konkretiems teisėkūros dokumentams kartais pritrūkdavo praktinės paramos ir reikia atnaujinti pastangas, kad būtų pašalintos teisinės, mokesčių ir reguliavimo kliūtys kapitalo rinkų sąjungai sukurti, visų pirma susijusios su taisyklėmis dėl galimybių gauti finansavimą, nemokumu, priežiūra ir mokesčių skirtumais, ir kad būtų užtikrinta veiksmingesnė ES priežiūra.  siekiant spręsti bankų ir vyriausybių ryšių klausimą taip pat reikia įvertinti nacionalinių vyriausybės obligacijų rinkų vaidmenį ir veikimą;

               (15)norint sustiprinti EPS struktūrą, reikia prioritetine tvarka įgyvendinti veiksmus, nurodytus 2019 m. gruodžio mėn. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškime, taip pat Komisijos pasiūlymus, kuriais nustatomi tolesni veiksmai siekiant baigti kurti EPS. 2019 m. birželio mėn. Komunikatas dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo: praėjus ketveriems metams po penkių pirmininkų pranešimo apžvelgiama dabartinė padėtis ir nurodomos sritys, kuriose reikėtų sutelkti reformų pastangas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Padaryta tam tikra pažanga ekonominės sąjungos srityje – pasiektas politinis susitarimas dėl euro zonos konvergencijos ir konkurencingumo biudžeto priemonės. Šiuo metu vyksta diskusijos dėl Europos stabilumo mechanizmo priemonių rinkinio tobulinimo ir jo sutarties peržiūros. Tačiau Taryboje nebuvo diskutuojama nei dėl euro zonos fiskalinio stabilizavimo funkcijos, nei dėl euro zonos valdymo reformavimo. Siekdama geriau apsaugoti piliečius ekonominių sukrėtimų atvejais, Komisija ketina pasiūlyti Europos nedarbo draudimo išmokų perdraudimo sistemą;

               (16)sukūrus EPS būtų pasiekta geresnių makroekonominių rezultatų. Neužbaigta EPS trukdo finansinei integracijai. Tai riboja labai reikalingų investicijų, kuriomis siekiama skatinti įtraukią, produktyvią, tvarią ir stabilią ekonomiką, finansavimo galimybes. Neužbaigta EPS taip pat trukdo sklandžiai įgyvendinti pinigų politiką visoje euro zonoje ir riboja Europos galimybes nulemti savo ekonominį likimą. Centrinės fiskalinio stabilizavimo funkcijos nebuvimas taip pat labai susilpnina euro zonos anticiklinį fiskalinį pajėgumą. Be to, perėjimas prie tarpvyriausybinių sprendimų nebuvo suderintas su tinkama atskaitomybe ES lygmeniu. Todėl pagerinus euro zonos įstaigų valdymą būtų galima padidinti demokratinę atskaitomybę. Siekiant stiprinti Europos įtaką pasaulyje, plėtoti tarptautinį euro vaidmenį ir prisidėti prie atviros, daugiašalės ir taisyklėmis grindžiamos pasaulinės ekonomikos, būtina stiprinti EPS. Svarbu, kad ir toliau būtų atvirai ir skaidriai diskutuojama su euro zonai nepriklausančiomis valstybėmis narėmis, visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos vidaus rinką,

               REKOMENDUOJA euro zonos valstybėms narėms 2020–2020 m. laikotarpiu atskirai ir kartu imtis šių veiksmų Euro grupėje:

               1.Euro zonos valstybėse narėse, kuriose susidaręs einamosios sąskaitos deficitas arba didelė išorės skola, vykdyti reformas konkurencingumui didinti ir išorės skolai mažinti. Euro zonos valstybėse narėse, kuriose susidaręs didelis einamosios sąskaitos perteklius, stiprinti sąlygas, kuriomis remiamas darbo užmokesčio augimas, kartu atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį, ir įgyvendinti priemones, kuriomis skatinamos viešosios ir privačiosios investicijos. Visose valstybėse narėse didinti našumą gerinant verslo aplinką ir įstaigų kokybę, didinti atsparumą gerinant prekių ir paslaugų rinkų veikimą, visų pirma stiprinant bendrąją rinką. Remti sąžiningą ir įtraukų perėjimą prie konkurencingos žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos pasitelkiant tiek viešąsias, tiek privačiąsias materialiąsias ir nematerialiąsias investicijas.

               2.Valstybėse narėse, kuriose skolos lygis yra aukštas, vykdyti apdairią politiką, kad valstybės skola būtų patikimai tvariai mažinama. Valstybėse narėse, kurių fiskalinė būklė yra palanki, pasinaudoti šia būkle siekiant toliau skatinti aukštos kokybės investicijas. Prastėjančių perspektyvų atveju užtikrinti palankią fiskalinę kryptį agreguotu lygmeniu ir kartu vykdyti politiką visapusiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto, atsižvelgiant į konkrečios šalies aplinkybes ir kiek įmanoma vengiant procikliškumo, ir būti pasirengus koordinuoti politiką Euro grupėje. Gerinti nacionalinių fiskalinių sistemų veiksmingumą ir viešųjų finansų kokybę ir priimti augimui palankias mokesčių ir kitas atitinkamas biudžeto priemones, kuriomis būtų skatinama tvari ekonomika. Remti ir įgyvendinti ES kovos su agresyviu mokesčių planavimu veiksmus ir spręsti lenktynių dėl žemesnių standartų pelno apmokestinimo srityje klausimą.

               3.Stiprinti švietimo ir mokymo sistemas ir investicijas į įgūdžius. Didinti aktyvios darbo rinkos politikos, kuria remiama integracija į darbo rinką ir sėkmingas asmens statuso keitimas darbo rinkoje, be kita ko, siekiant sukurti daugiau skaitmeninio sektoriaus ir žaliųjų darbo vietų, veiksmingumą. Skatinti dalyvavimą, įskaitant moterų, darbo rinkoje ir perkelti mokesčius nuo darbo jėgos, visų pirma mažas pajamas gaunančių asmenų ir antrųjų šeimoje uždirbančių asmenų. Skatinti kokybiškų darbo vietų kūrimą, sąžiningas darbo sąlygas ir spręsti darbo rinkos segmentacijos problemą. Gerinti galimybes naudotis tinkamomis ir tvariomis socialinės apsaugos sistemomis. Didinti socialinio dialogo veiksmingumą ir skatinti kolektyvines derybas.

               4.Baigti kurti bankų sąjungą – pradėti politines derybas dėl Europos indėlių garantijų sistemos, imtis veiksmų siekiant pagerinti krizių valdymą ir užtikrinti likvidumą pertvarkymo atveju ir Bendro pertvarkymo fondo finansinio stabilumo stiprinimo priemonės veikimą. Stiprinti Europos reguliavimo ir priežiūros sistemą, be kita ko, griežtinant kovos su pinigų plovimu taisyklių priežiūrą ir jų laikymosi užtikrinimą. Skatinti tvarkingą didelės susikaupusios privačiojo sektoriaus skolos mažinimą, be kita ko, panaikinant įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą. Toliau sudaryti sąlygas sparčiai mažinti euro zonos bankų neveiksnių paskolų lygį ir užkirsti kelią jų kaupimuisi. Atnaujinti pastangas baigti kurti kapitalo rinkų sąjungą.

               5.Daryti plataus užmojo pažangą stiprinant ekonominę ir pinigų sąjungą, sparčiai vykdyti 2019 m. gruodžio mėn. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškime nustatytus veiksmus ir daryti pažangą visais kitais aspektais siekiant stiprinti tarptautinį euro vaidmenį ir pasauliniu mastu ginti Europos ekonominius interesus. Stiprinti ekonominę ir pinigų sąjungą ir didinti jos demokratinę atskaitomybę, kartu visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos vidaus rinką ir atviru bei skaidriu būdu euro zonai nepriklausančių valstybių narių atžvilgiu.

               Priimta Strasbūre 2019 12 17

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)

                        Visi šiame dokumente pateikti duomenys grindžiami Europos Komisijos 2019 m. rudens prognoze.

                     (4)

                        Europos Komisija (2019), 2020 m. įspėjimo mechanizmo ataskaita, COM(2019) 651 final.

                     (5)

                        2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/630, kuriuo dėl neveiksnių pozicijų nuostolių minimalaus padengimo lygio iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013, OL L 111, 2019 4 25, p. 4.

                     (6)

                        2019 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Siekiant geresnio ES kovos su pinigų plovimu ir kovos su terorizmo finansavimu sistemos įgyvendinimo“, COM(2019) 360 final.


title: Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo Komisija igaliojama Sqjungos vardu derétis dél Monrealio protokolo dél ozono sluoksni ardanéiq mediiagq pakeitimq ir patikslinimq

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 11 04
            COM(2019) 576 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            įgalioti Europos Komisiją pradėti derybas su Baltarusijos Respublika dėl Muitinių bendradarbiavimo ir savitarpio administracinės pagalbos susitarimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Per pastaruosius metus, ES ir Baltarusijos santykiams pagerėjus, ES ir Baltarusijos dvišalė prekyba prekėmis stabiliai augo. Europos Sąjunga yra antra pagrindinė Baltarusijos prekybos partnerė – beveik trečdalis visos šalies prekybos vyksta su Europos sąjunga. Kita vertus, nemaža dalis (remiantis skaičiavimais, daugiau nei 15 %) ES valstybių narių muitinių konfiskuotų neteisėtų tabako gaminių yra pagaminti Baltarusijos gamyklose.

                  Apskaičiuota

               , kad valstybių narių ir ES biudžetai dėl neteisėtos prekybos tabako gaminiais netenka maždaug 10 mlrd. EUR pajamų per metus. Neteisėta prekyba tabako gaminiais taip pat trukdo įgyvendinti ES ir valstybių narių visuomenės sveikatos politiką ir yra viena iš priežasčių, dėl kurių kasmet įvyksta daug su rūkymu susijusių mirčių. 2013 m. ES priėmė visapusę kovos su neteisėta prekyba tabako gaminiais strategiją
                  1
                – ji tebėra aktuali ir šiandien
                  2
               . Pagrindinis tos strategijos aspektas – stiprinti bendradarbiavimą su pagrindinėmis kilmės ir tranzito šalimis. Todėl pasiūlymu atsižvelgiama į ES valstybių narių ir jų įmonių poreikį nustatyti ES ir Baltarusijos muitinių bendradarbiavimo ir savitarpio administracinės pagalbos teisinį pagrindą.

               Dėl konkrečių istorinių aplinkybių Baltarusija yra vienintelė ES rytinė kaimyninė šalis ir vienintelė Eurazijos ekonominės sąjungos šalis, su kuria ES nėra susitarusi dėl muitinių bendradarbiavimo ir savitarpio administracinės pagalbos oficialaus teisinio pagrindo. Todėl reikia sudaryti tarptautinį susitarimą, kad būtų nustatytas muitinių bendradarbiavimo, visų pirma, tiekimo grandinės saugumo ir prekybos lengvinimo srityse, taip pat savitarpio administracinės pagalbos, siekiant užkirsti kelią muitų teisės aktų pažeidimams, juos tirti ir su jais kovoti, teisinis pagrindas. Susitarimas su Baltarusija bus tinkama kovos su sukčiavimu muitais priemonė.

               Kadangi apskritai ES santykiai su Baltarusija keičiasi, dabar yra tinkamas metas užpildyti šią ES išorės santykių, susijusių su muitinių klausimais kaimyninėse šalyse, spragą. Ši iniciatyva atitinka 2016 m. vasario mėn. Tarybos išvadas dėl Baltarusijos, kuriose teigiama, kad ES išlieka atvira tolesniam ES ir Baltarusijos santykių plėtojimui ir tolesniems veiksmams siekiant stiprinti politinius santykius bei sektorių bendradarbiavimą atitinkamomis sąlygomis. Šios derybos yra kitas žingsnis po pastaruoju metu užmegztų politinių ryšių – 2019 m. balandžio 25 d. vykusio ES ir Baltarusijos koordinavimo grupės posėdžio ir 2019 m. vasario mėn. Komisijos nario G. Oettingerio vizito į Minską. Mūsų bendradarbiavimo su Baltarusija stiprinimas taip pat yra svarbus 2018 m. gruodžio mėn. Komisijos priimto Kovos su neteisėta prekyba tabako gaminiais veiksmų plano (2018–2022 m.)
                  3
                aspektas.

               Tai nėra pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) vykdoma iniciatyva.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Komisija susitarimus, į kuriuos įtrauktos muitinių bendradarbiavimo ir savitarpio administracinės pagalbos nuostatos, yra sudariusi su visomis mūsų rytinėmis kaimyninėmis šalimis, taip pat su visomis kitomis Eurazijos ekonominės sąjungos valstybėmis narėmis: Rusija
                     4
                  , Armėnija
                     5
                  , Kazachstanu
                     6
                   ir Kirgizija
                     7
                  .

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Rekomendacija dera su kitomis Sąjungos politikos sritimis.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Procedūrinis teisinis pagrindas bus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

                  Susitarimo dalykas būtų Sąjungos bendros prekybos politikos dalis, todėl sprendimų dėl susitarimo pasirašymo ir sudarymo materialinis teisinis pagrindas bus SESV 207 straipsnis.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnį ši iniciatyva priklauso išimtinei ES kompetencijai (bendra prekybos politika). Todėl subsidiarumo principas netaikomas.

               •Proporcingumo principas

                  Komisijos rekomendacija atitinka proporcingumo principą.

                  Tarptautinis susitarimas yra tinkamas ir būtinas ES valstybių narių ir trečiosios šalies muitinių bendradarbiavimo ir savitarpio administracinės pagalbos teisinis pagrindas, atsižvelgiant į mūsų tikslą pradėti ES ir Baltarusijos muitinių bendradarbiavimą, kadangi Baltarusija yra vienintelė ES rytinio pasienio šalis, su kuria nesudarytas joks su muitine susijęs susitarimas.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Europos Sąjungos Tarybos sprendimas.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma

               •Poveikio vertinimas

                  Susitarimu siekiama gerinti muitų teisės aktų taikymą įtvirtinant ES ir Baltarusijos muitinių bendradarbiavimą ir savitarpio administracinę pagalbą.

                  Tai turės teigiamą poveikį, nes bus suderintos taisyklės ir palaikomi ryšiai su Baltarusijos Respublika.

                  Numatomas netiesioginis teigiamas poveikis – dėl savitarpio administracinės pagalbos ir muitinių bendradarbiavimo pagerės teisingas muitų teisės aktų taikymas, taigi, be kita ko, sumažės sukčiavimas muitais, ypač tabako kontrabanda, ir dėl to padidės ES muitų ir mokestinės pajamos.

                  Galimo susitarimo tekstas, priklausomai nuo derybų, būtų panašus į susitarimus, sudarytus su Baltarusijos kaimyninėmis šalimis ir su kitomis Eurazijos ekonominės sąjungos, kuriai Baltarusija priklauso ir kurioje taikomas bendras regioninis muitinės kodeksas, šalimis.

                  Didelė savitarpio administracinės pagalbos turinio dalis yra oficiali ir procedūrinė, todėl teksto projektas derybų metu neturėtų būti iš esmės keičiamas.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Tai nėra pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) vykdoma iniciatyva.

               •Pagrindinės teisės

                  Rekomendacija atitinka ES sutartis ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Muitinių bendradarbiavimo ir savitarpio administracinės pagalbos susitarimas neturės tiesioginio poveikio ES biudžetui.

               Susitarimui įgyvendinti bus reikalingi finansiniai ir administraciniai ištekliai, kad būtų galima sudaryti ir valdyti jungtinį komitetą ir prireikus rengti komandiruotes ir diskusijas.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               įgalioti Europos Komisiją pradėti derybas su Baltarusijos Respublika dėl Muitinių bendradarbiavimo ir savitarpio administracinės pagalbos susitarimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Baltarusijos Respublika dėl Muitinių bendradarbiavimo ir savitarpio administracinės pagalbos susitarimo.

               2 straipsnis

               Derybos vedamos vadovaujantis priede išdėstytais Tarybos derybiniais nurodymais.

               3 straipsnis

               Komisija veda derybas konsultuodamasi su [specialiojo komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        COM(2013) 324

                     (2)

                        COM(2017) 235, E skirsnis.

                     (3)

                        COM (2018) 846, A.2.7 punktas.

                     (4)

                        OL L 327, 1997 11 28, p. 1.

                     (5)

                        OL L 239, 1999 9 9, p. 1.

                     (6)

                        OL L 29, 2016 2 4, p. 1.

                     (7)

                        OL L 196, 1999 7 28, p. 46.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 11 04
            COM(2019) 576 final
            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl TARYBOS SPRENDIMO
            įgalioti Europos Komisiją pradėti derybas su Baltarusijos Respublika dėl Muitinių bendradarbiavimo ir savitarpio administracinės pagalbos susitarimo

               PRIEDAS

               Rekomendacija dėl Tarybos sprendimo įgalioti Europos Komisiją pradėti derybas su Baltarusijos Respublika dėl Muitinių bendradarbiavimo ir savitarpio administracinės pagalbos susitarimo

               1.Numatomo susitarimo pobūdis

               Numatomo susitarimo taikymo sritis apims tik Sąjungos kompetencijos sritis. Bendras numatomo susitarimo tikslas – plėtoti ir stiprinti bendradarbiavimą su Baltarusijos Respublika ir savitarpio administracinę pagalbą muitinių klausimais, visų pirma nustatyti muitinių bendradarbiavimo sistemos teisinis pagrindą, kuriuo siekiama apsaugoti tiekimo grandinę ir palengvinti teisėtą prekybą užtikrinant veiksmingą muitinį tikrinimą, taip pat apsaugoti Europos Sąjungos finansinius interesus sudarant sąlygas keistis informacija, kad būtų užtikrintas tinkamas muitų teisės aktų taikymas. Numatomas susitarimas bus sudarytas neribotam laikotarpiui.

               2.Numatomo susitarimo turinys

               Į numatomą susitarimą bus įtrauktos visos Europos Sąjungos ir Baltarusijos Respublikos (toliau – Susitariančiosios šalys) atitinkamų muitų teisės aktų, reglamentuojančių prekių importą, eksportą ir tranzitą ir bet kokios kitos muitinės procedūros įforminimą prekėms, nuostatos. Iš esmės neatmetama nė viena Sąjungos jurisdikcijai priklausanti sritis, kurioje muitinių bendradarbiavimas arba savitarpio administracinė pagalba būtų tikslingi.

               Todėl į numatomą susitarimą turėtų būti įtraukti šie aspektai:

               (1)bendradarbiavimas tobulinant muitų teisės aktus, taip pat derinant ir paprastinant muitinės procedūras;

               (2)modernių muitinės sistemų, be kita ko, apimančių modernias muitinio įforminimo technologijas, nuostatas dėl įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų, automatinę rizika grindžiamą analizę ir kontrolę, supaprastintas prekių išleidimo procedūras, auditą po prekių išleidimo, muitinių ir įmonių partnerystės nuostatas, sukūrimas;

               (3)perkrovimo operacijų ir vežimo tranzitu per atitinkamas teritorijas lengvinimas ir veiksminga kontrolė; visų susijusių institucijų ir agentūrų atitinkamose teritorijose bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas, siekiant palengvinti prekių tranzitą; kai tinkama ir tikslinga, atitinkamų muitinių tranzito sistemų suderinamumo galimybių nagrinėjimas;

               (4)profesinė etika;

               (5)kai tikslinga ir laikantis sąlygų, kurios turi būti nustatytos, keitimasis susijusia informacija ir duomenimis, laikantis Susitariančiųjų šalių neskelbtinų duomenų konfidencialumo ir asmens duomenų apsaugos taisyklių;

               (6)Susitariančiųjų šalių muitinių veiksmų koordinavimas;

               (7)kai tinkama ir tikslinga, taip pat laikantis sąlygų, kurios turi būti nustatytos, įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų programų ir muitinio tikrinimo, įskaitant lygiavertes prekybos lengvinimo priemones, savitarpio pripažinimas;

               (8)muitinis įvertinimas;

               (9)savitarpio administracinė pagalba.

               3.Kitos nuostatos

               Taikytinos konfidencialumo, duomenų apsaugos ir informacijos naudojimo taisyklės bus nustatytos pagal atitinkamus ES teisės aktus.

               Į numatomą susitarimą bus įtrauktos įprastinės sąlygos, susijusios su teritoriniu taikymu, įsigaliojimu, trukme ir pranešimu apie denonsavimą.

               4.Jungtinis muitinių bendradarbiavimo komitetas

               Į numatomą susitarimą bus įtraukta nuostata dėl jungtinio muitinių bendradarbiavimo komiteto, kuris užtikrins tinkamą numatomo susitarimo veikimą, įsteigimo. Šis komitetas galės priimti sprendimus ir kitas priemones, būtinas Susitarimo tikslams įgyvendinti.

               Pagal ES sutarties 17 straipsnį Sąjungai jungtiniame muitinių bendradarbiavimo komitete atstovaus Komisija, padedama valstybių narių atstovų.

               Gali būti įsteigta darbo grupė, kuri nagrinėtų techninius numatomo susitarimo įgyvendinimo klausimus ir dėl jų teiktų rekomendacijas jungtiniam muitinių bendradarbiavimo komitetui.

               Darbo grupė sudaroma iš abiejų Susitariančiųjų šalių ekspertų.

               Ji teikia ataskaitas jungtiniam muitinių bendradarbiavimo komitetui, kuris bendru sutarimu priima tinkamus sprendimus.

               5.Derybos

               Komisija turėtų teikti Tarybai derybų rezultatų ataskaitą ir prireikus pranešti apie visas problemas, kurių gali kilti vedant derybas.