				|

		52013DC0359

			Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2013 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Ispanijos stabilumo programos /* COM/2013/0359 final - 2013/ () */

Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
dėl 2013 m. Ispanijos
nacionalinės reformų programos
su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Ispanijos stabilumo programos
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį
ir 148 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d.
Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės
priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei
koordinavimo[1],
ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į 2011 m.
lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES)
Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir
naikinimo[2],
ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją[3],
atsižvelgdama į Europos Parlamento
rezoliucijas[4],
atsižvelgdama į Europos Vadovų
Tarybos išvadas,
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto
nuomonę,
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų
komitetu,
kadangi:
(1)       2010 m. kovo 26 d.
Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui
įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo
strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės
politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms
sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas
Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;
(2)       remdamasi Komisijos
pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė
rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos
bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010
m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo
politikos gairių[5],
kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires
valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę
ekonominę ir užimtumo politiką;
(3)       2012 m. birželio
29 d. valstybių ir vyriausybių vadovai nusprendė priimti
Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo,
kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos
veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos
strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų
reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma
išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa
2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas
rekomendacijas;
(4)       2012 m. liepos 6 d.
Taryba priėmė rekomendaciją dėl Ispanijos 2012 m.
nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl atnaujintos
2011–2015 m. Ispanijos stabilumo programos;
(5)       2012 m. lapkričio
28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą[6], kuria pradedamas 2013 m.
Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2012 m.
lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011
priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą[7], kurioje nurodė, kad
Ispanija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės
parengti nuodugnią apžvalgą;
(6)       2013 m. kovo 14 d. Europos
Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas
finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo
veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą,
ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti
įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos
augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą,
šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį
administravimą;
(7)       pagal Reglamento (ES)
Nr. 1176/2011 5 straipsnį 2013 m. balandžio 10 d. Komisija
paskelbė Ispanijai skirtos nuodugnios apžvalgos rezultatus[8]. Padaryta Komisijos
analizės išvada, kad Ispanijoje yra susidaręs perviršinis
makroekonominis disbalansas. Visų pirma labai didelė vidaus ir
išorės skola toliau kelia riziką augimui ir finansiniam stabilumui;
bankų sektoriuje vyksta rekapitalizavimas ir restruktūrizavimas, taip
pat ir viešosiomis lėšomis; produktų ir darbo rinkų nelankstumas
prisideda prie didelio ir augančio nedarbo ir apskritai trukdo ekonomikos
koregavimo procesą. Nors koregavimas vyksta, atsižvelgiant į
būtino koregavimo mastą reikia nuolatinių tvirtų politikos
veiksmų produktų ir paslaugų rinkose, darbo rinkoje,
finansų sektoriuje ir viešųjų finansų srityje;
(8)       2013 m. balandžio
30 d. Ispanija pateikė 2013 m. atnaujintą 2012–2016 m.
stabilumo programą ir 2013 m. nacionalinę reformų programą.
Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos
vertintos vienu metu;
(9)       remdamasi 2013 m.
stabilumo programos vertinimu pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5
straipsnio 1 dalį, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo
grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra iš esmės
tikėtinas 2013 m., o 2014 ir vėlesniais metais jam kyla tam
tikra neigiama rizika, palyginti su Komisijos 2013 m. pavasario prognoze.
Nors programoje numatoma, kad augimas 2014–2016 m. bus mažesnis negu
Komisijos 2013 m. pavasario prognozėje, pastaroji yra grindžiama
prielaida, kad politika nesikeis, todėl joje neatsižvelgiama į
fiskalinį konsolidavimą, kurio reikės programoje nustatytiems
biudžeto tikslams pasiekti. Programoje apibrėžtas biudžeto strategijos
tikslas – iki 2016 m. valdžios sektoriaus deficitą sumažinti, kad jis
būtų mažesnis negu 3 % BVP pamatinė vertė. Konsolidavimas
daugiausia grindžiamas išlaidų ribojimu (2012–2016 m. išlaidų
santykis sumažėja 3,7 proc. punkto), bet taip pat ir tam tikromis
pajamų didinimo priemonėmis. Remiantis (perskaičiuotu)
struktūriniu balansu[9],
programoje planuojamas metinis struktūrinio deficito pagerėjimas
2013–2016 m. sudaro 1,2 %, 0,4 %, 0,9 % ir 0,9 % BVP.
Panaikinus perviršinį deficitą, programoje patvirtinamas
vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – struktūrinis biudžeto
balansas, kuris būtų pasiektas iki 2018 m. Vidutinės
trukmės laikotarpio tikslas yra didesnio užmojo, nei reikalaujama
Stabilumo ir augimo paktu. Numatytas struktūrinis koregavimo tempas
2017–2018 m. yra pakankamas siekiant vidutinės trukmės laikotarpio
tikslo. Pagal programos projekcijas valdžios sektoriaus skolos santykis 2016 m.
pasieks aukščiausią tašką, o vėlesniais metais pradės
mažėti. Deficito ir skolos koregavimo planams kyla neigiama rizika.
Deficito tikslams pasiekti skirtos priemonės, ypač regioninio masto,
nėra pakankamai tiksliai apibrėžtos. 2016 m. atžvilgiu
programoje priemonių nepateikta, o ankstesnės laikinosios
priemonės galioja tik iki 2014 m. Kyla didelė rizika, kad
nepavyks sutaupyti planuojamų lėšų įvykdžius vietos
valdžios reformą. Be to, turint omenyje vis dar didelį
makroekonominį disbalansą, yra nežinomybės dėl ekonominės,
darbo rinkos ir finansinės situacijos, taip pat pajamų pokyčių.
Visiškai įgyvendinus patvirtintą išankstinio išėjimo į
pensiją reformą ir susitarus dėl tvarumo veiksnio
sumažėtų socialinės apsaugos sistemai kylanti rizika. Kita
rizika kyla dėl neapibrėžtųjų įsipareigojimų,
susijusių su turto apsaugos sistemomis ir (arba) garantijomis. Padaryta
didelė pažanga biudžeto vykdymo ataskaitų teikimo srityje, bet vis
dar įmanoma laiku skaidriau įgyvendinti Biudžeto stabilumo
įstatyme nustatytus prevencinius ir taisomuosius mechanizmus. Nėra laiku
pateikiama sistemingų valdžios sektoriaus įsiskolinimų, nors
neapmokėti įsiskolinimai tokie dideli, kad prireikė ad hoc apmokėjimo
schemos, ataskaitų. Nepriklausomos fiskalinės tarybos įsteigimas
atsilieka nuo tvarkaraščio. Priėmus visų viešųjų
pajamų ir išlaidų indeksavimo taisyklių pakeitimus
būtų sutaupyta biudžeto lėšų ir kainos labiau
priklausytų nuo ekonominių sąlygų. Nacionalinėje
reformų programoje taip pat pripažįstama, kad reikia toliau gerinti
sveikatos priežiūros ir farmacijos išlaidų veiksmingumą, pvz.,
peržiūrint orientacines kainas ir centralizuojant farmacijos produktų
pirkimą arba išplečiant bendro mokėjimo sistemos taikymą;
(10)     nors santykinė
mokesčių našta 2012 m. gerokai perbalansuota siekiant labiau
remtis vartojimo ir aplinkos mokesčiais, Ispanijos mokesčių ir BVP
santykis tebėra vienas iš mažiausių Europos Sąjungoje.
Mokesčių sistemos veiksmingumą būtų galima pagerinti
didinant augimui palankesnių netiesioginių mokesčių
dalį ir kovojant su mokestiniu sukčiavimu bei mokesčių
slėpimu proporcingai fiskalinio konsolidavimo pastangoms. Ispanija
ėmėsi tam tikrų priemonių įsiskolinimui palankaus
mokestinio iškraipymo, susijusio  su pelno apmokestinimu, problemai
spręsti, bet turint omenyje didelį privačiojo sektoriaus
įsiskolinimą būtina imtis papildomų priemonių;
(11)     finansų sektoriaus
koregavimo programa vyksta pagal planą. Konkrečiai įvykdytos
būtinos rekapitalizavimo operacijos ir įsteigta turto valdymo
bendrovė „Sareb“. Keletą ateinančių metų nuolat reikės
dėmesio bankų restruktūrizavimui laikantis sprendimų pagal
valstybės pagalbos taisykles. Kad palengvintų bendrovių
finansavimo ir likvidumo suvaržymus, 2012 m. Ispanija įgyvendino
plataus užmojo planą bendrovėms apmokėti valstybės
komercinius įsiskolinimus (27,3 mlrd. EUR) ir pradėjo
įvairių iniciatyvų, kad įmonėms atsirastų daugiau
finansavimo galimybių. Valstybės komercinių
įsiskolinimų apmokėjimo planą numatoma pratęsti
2013 m.;
(12)     padėtis darbo rinkoje
tebėra kritiška. Ekonomikos persiorientavimas nuo vidaus paklausos ir
statybų, turint omenyje rinkos nelankstumą ir gebėjimų
pasiūlos bei paklausos neatitiktį, be kitų veiksnių
prisidėjo prie to, kad 2013 m. pradžioje nedarbas išaugo iki
27 %. Ypač susirūpinimą kelia tai, kad, 2012 m. pabaigos
duomenimis, jaunimo nedarbas labai padidėjo ir sudaro 56 %, o ilgalaikis
nedarbas išaugo iki 44,4 % viso nedarbo. Iš turimų duomenų
galima spręsti, kad dėl 2012 m. darbo rinkos reformos
pradėjo didėti vidinis (įmonių vidaus) lankstumas, šiek
tiek mažėti darbuotojų atleidimo sąnaudos ir plėstis darbo
užmokesčio augimo ribojimas. Nacionalinėje reformų programoje
pranešta, kad oficialus vertinimas, ar reforma atitinka nustatytus tikslus, kad
būtų galima pagal poreikius ją papildyti, numatytas 2013 m.
liepos mėn. Vėluoja reformos aktyvios darbo rinkos politikos srityje,
vis dar reikia pačios viešosios įdarbinimo tarnybos modernizavimo ir
stiprinimo veiksmų ir dar ne visiškai įgyvendinta pastaruoju metu
patvirtinta privačių įdarbinimo agentūrų veiklos
galimybė, taip pat nacionalinių ir regioninių viešųjų
įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimas (bendras darbo portalas);
(13)     prie didelio jaunimo nedarbo
lygio ir ilgalaikio nedarbo prisideda didelė oficialios kvalifikacijos
neturinčių bedarbių dalis (35 %) ir nepakankama švietimo ir
mokymo atitiktis darbo rinkos poreikiams. 2013 m. kovo mėn.
pateiktoje 2013–2016 m. nacionalinėje jaunimo užimtumo ir verslumo
strategijoje numatyta įvairių trumpalaikių ir ilgalaikių
priemonių, kuriomis ketinama gerinti jaunimo užimtumo galimybes. Kartu
įvestas dualinis profesinis mokymas ir jau 2012 m. pradėta
bandomųjų projektų. 2013 m. nacionalinėje reformų
programoje taip pat pabrėžiama, kad svarbu greitai įgyvendinti
švietimo sistemos reformą ir gerinti bendrą švietimo ir mokymo
kokybę;
(14)     visų pirma dėl
padėties darbo rinkoje, bet taip pat dėl ribotų socialinės
apsaugos nuo skurdo rezultatų Ispanija atsilieka nuo ES vidurkio pagal
pagrindinius skurdo ir socialinės atskirties rodiklius, ypač
didelė rizika kyla vaikams. Apskritai naujų politikos priemonių
rengimo atžvilgiu nepastebėta didelių teigiamų
pokyčių. Nacionalinėje reformų programoje nėra
informacijos apie 2013–2016 m. nacionalinio socialinės
įtraukties veiksmų plano turinį ar patvirtinimo laiką.
Svarbiausi uždaviniai susiję su poreikiu racionalizuoti tikslus ir
išteklius pagal tinkamą politikos sistemą, gerinti valdymą ir
tarpinstitucinį koordinavimą nacionaliniu, regioniniu ir vietos
mastu, paprastinti socialinės paramos prašantiems asmenims taikomas
procedūras ir peržiūrėti judumo kliūtis. Tam tikra pažanga
matyti kalbant apie vaikų skurdo mažinimo ir paramos šeimoms paslaugų
veiksmingumo gerinimo priemones;
(15)     tokie verslo aplinkos
trūkumai kaip vidaus rinkos segmentacija arba patekimo į
paslaugų sektorius kliūtys stabdo darbo vietų kūrimą,
ir reformų pažanga šioje srityje lėtesnė, nei numatyta
2012 m. rugsėjo mėn. reformų plane. 2013 m. sausio
mėn. Vyriausybė patvirtino pirmąjį Įstatymo dėl
rinkos bendrumo projektą, o galutinai jį patvirtinti Parlamente
numatyta iki 2013 m. pabaigos. Pagal 2013 m. nacionalinėje
reformų programoje pakartotus įsipareigojimus numatoma iki
2013 m. birželio pabaigos pateikti pirmąjį Įstatymo
dėl laisvųjų profesijų projektą ir iki 2013 m.
pabaigos galutinai patvirtinti Įstatymą dėl verslumo ir dėl
bendrovių internacionalizavimo. Nepaisant numatyto šių reformų
poveikio, yra daugiau galimybių dar labiau lengvinti patekimo į
rinką ir pasitraukimo iš jos sąlygas, visų pirma trumpinant
verslo liudijimų išdavimo laiką ir peržiūrint nemokumo
sistemą. Be to, reikėtų šalinti reglamentavimo ir kitas
įmonių augimą stabdančias kliūtis. Nepaisant
pastarųjų reformų, kliūtys į rinką patekti
dideliems prekybos centrams toliau riboja konkurenciją mažmeninės
prekybos sektoriuje. 2012 m. rugsėjo mėn. Vyriausybė
priėmė įstatymo projektą, kuriuo numatoma nacionalinę
konkurencijos instituciją sujungti su šešių sektorių
priežiūros ir reguliavimo institucijomis ir taip sukurti bendrą
įstaigą – Nacionalinę rinkų ir konkurencijos komisiją.
Šia reforma siekiama, kad konkurencijos principai būtų nuosekliai
taikomi įvairiuose ekonomikos sektoriuose. Galimybės
palūkanų mokėjimams taikyti mokesčių atskaitą ir
grąžinimą panaikinimas 2012 m. buvo esminis siekiant keisti
paskatas turėti nuosavą būstą, bet dar anksti kalbėti
apie didesnės ir efektyvesnės nuomos rinkos kūrimo pastangas,
kuriomis taip pat būtų remiamas darbo jėgos judumas;
(16)     elektros energijos tarifo
deficito problema, reiškianti, kad biudžetui susidaro galimai didelis
neapibrėžtasis įsipareigojimas ir kyla didelė
makroekonominė rizika, dar nėra galutinai išspręsta, nes
2012 m. ir 2013 m. pradžioje pateiktos priemonės nėra
pakankamos. 2013 m. nacionalinėje reformų programoje Vyriausybė
paskelbė, kad iki 2013 m. birželio pabaigos bus pateiktas
įstatymo dėl tolesnių elektros energijos sektoriaus reformų
projektas. Vis dar įmanoma toliau gerinti konkurenciją
mažmeninėje elektros energijos rinkoje. Transporto infrastruktūra yra
pakankama, bet būtų įmanoma griežtinti investicijų
atranką ir prioritetą teikti efektyviai techninei esamų
tinklų priežiūrai. Šiuo atžvilgiu būtų naudinga pagal
planą įsteigti nepriklausomą stebėsenos tarnybą. Kartu
techninės ir teisinės kliūtis užkerta kelią konkurencijai
krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais srityje;
(17)     dėl labai
decentralizuotos struktūros reikia aktyviau koordinuoti įvairių
viešųjų administracijų veiksmus, siekiant tiek mažinti
sąnaudas, tiek riboti įmonėms ir namų ūkiams
tenkančią administracinę naštą. Tam įgyvendinta arba
pradėta keletas iniciatyvų. Visų pirma, 2013 m. vasario
mėn. Vyriausybė pateikė Įstatymo dėl vietos
administravimo reformos projektą (Parlamentas turėtų jį
patvirtinti iki 2013 m. pabaigos) ir įsteigtas komitetas, atsakingas
už viešojo administravimo reformą. Iki 2013 m. birželio mėn. jis
turi pateikti pasiūlymų dėl Ispanijos viešojo administravimo
reformos. Pradėtos reformos, skirtos teismų sistemos veikimui
gerinti, nors kai kurios priemonės vis labiau vėluoja ir tebėra
galimybių gerinti Ispanijos teismų sistemos veiksmingumą;
(18)     atsižvelgdama
į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Ispanijos
ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo
programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija
įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei
ekonominei Ispanijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir
gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų
nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos
Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos
semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–10 rekomendacijose;
(19)     atsižvelgdama į šį
vertinimą, Taryba išnagrinėjo Ispanijos stabilumo programą ir
savo nuomonę[10]
visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;
(20)     atsižvelgdama į Komisijos
nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo
nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Daroma
vertinimo išvada, kad siūloma reformų darbotvarkė visapusiška ir
judama teisinga kryptimi. Kartu vertinime akcentuojama, kad svarbu kuo
greičiau imtis trūkstamų reformų ir jas veiksmingai
įgyvendinti, kad pradėtų jaustis laukiamas teigiamas jų
poveikis. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6
straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8 ir 9
rekomendacijose;
(21)     atsižvelgdama į Europos
semestrą, Komisija atliko visos euro zonos ekonominės politikos
analizę. Tuo remdamasi Taryba pateikė valstybėms narėms,
kurių valiuta yra euro, skirtas rekomendacijas. Ispanija taip pat
turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų visiškai ir
laiku įgyvendintos,
REKOMENDUOJA Ispanijai 2013–2014 m.
imtis šių veiksmų:
1.           Užtikrinti tokias
struktūrines fiskalines priemones, kaip reikalaujama Tarybos
rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą, kad perviršinis
deficitas būtų panaikintas iki 2016 m. Tuo tikslu visais
valdžios lygmenimis įgyvendinti 2013 m. biudžeto planuose
patvirtintas priemones ir vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto
strategiją paremti pakankamai apibrėžtomis struktūrinėmis
priemonėmis, kurios būtų taikomos 2014–2016 m. Tvarus fiskalinio
disbalanso panaikinimas grindžiamas tuo, kad bus patikimai įgyvendintos
didelio užmojo struktūrinės reformos, kuriomis bus padidintos
koregavimo galimybės ir skatinamas potencialus augimas bei užimtumas.
Panaikinus perviršinį deficitą, tinkamu tempu vykdyti
struktūrinį koregavimą, kad vidutinės trukmės
laikotarpio tikslas būtų pasiektas iki 2018 m. Užtikrinti
griežtą ir skaidrų Pagrindiniame biudžeto stabilumo įstatyme
numatytų prevencinių ir taisomųjų priemonių vykdymo
užtikrinimą. Iki 2013 m. pabaigos sukurti nepriklausomą
fiskalinę instituciją, kuri teiktų analizes, konsultacijas ir
stebėtų fiskalinę politiką. Pagerinti
viešųjų išlaidų veiksmingumą ir kokybę visais valdžios
lygmenimis ir iki 2014 m. kovo mėn. atlikti sisteminę
pagrindinių išlaidų punktų peržiūrą. Didinti sveikatos
priežiūros sektoriaus išlaidų veiksmingumą kartu išlaikant
prieinamumą pažeidžiamoms grupėms, pvz., sumažinti ligoninių
farmacijos išlaidas, gerinti įvairių priežiūros rūšių
koordinavimą ir paskatas veiksmingai naudoti išteklius. Imtis
priemonių neapmokėtiems valdžios sektoriaus įsiskolinimams
sumažinti, vengti tolesnio jų didėjimo ir reguliariai skelbti
neapmokėtų sumų duomenis. Priimti indeksavimo panaikinimo
įstatymą, kuriuo būtų sumažintas kainų inertiškumo
mastas viešųjų išlaidų ir pajamų srityje, kad jis
įsigaliotų 2014 m. pradžioje, ir apsvarstyti galimybę imtis
papildomų veiksmų siekiant apriboti indeksavimo išlygų
taikymą. Iki 2013 m. pabaigos užbaigti tvarumo veiksnio
sureguliavimą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis finansinis
pensijų sistemos stabilumas, įskaitant nuostatą, kad pensinis
amžius ilgės pagal tikėtinos gyvenimo trukmės
ilgėjimą.
2.           Iki 2014 m. kovo
mėn. atlikti sisteminę mokesčių sistemos
peržiūrą. Apsvarstyti galimybę apriboti mokesčių
išlaidas tiesioginių mokesčių srityje, išnagrinėti
galimybes dar labiau apriboti lengvatinių PVM tarifų taikymą ir
imtis papildomų veiksmų, susijusių su aplinkos mokesčiais
ir konkrečiai – kuro mokesčiais. Imtis papildomų priemonių
įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo, susijusio  su pelno
apmokestinimu, problemai spręsti. Aktyviau kovoti su šešėline
ekonomika ir nedeklaruojamu darbu.
3.           Įgyvendinti finansų
sektoriaus programą, skirtą finansų įstaigoms
rekapitalizuoti, įskaitant 2012 m. lapkričio mėn. priimtas
priemones, kuriomis skatinamas ne bankų tarpininkavimas.
4.           Iki 2013 m. liepos
mėn. užbaigti 2012 m. darbo rinkos reformos, įskaitant visus jos
tikslus ir priemones, vertinimą ir, jei būtina, iki 2013 m.
rugsėjo mėn. pateikti pakeitimų. Iki 2013 m. liepos mėn.
priimti 2013 m. nacionalinį užimtumo planą ir nedelsiant
įvykdyti rezultatyvią aktyvios darbo rinkos politikos reformą,
be kita ko, gerinant konsultavimo tikslingumą ir veiksmingumą.
Stiprinti ir modernizuoti viešąsias įdarbinimo tarnybas siekiant
užtikrinti veiksmingą individualizuotą pagalbą bedarbiams pagal
jų profilius ir mokymo poreikius. Didinti vyresnio amžiaus ir žemos
kvalifikacijos darbuotojams skirtų perkvalifikavimo mokymo programų
veiksmingumą. Užtikrinti visapusišką bendro darbo portalo veikimą
ir sparčiau įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių
bendradarbiavimą įdarbinimo paslaugų srityje, kad jis
veiksmingai vyktų jau 2013 m.
5.           Įgyvendinti kovos su
jaunimo nedarbu priemones ir atidžiai stebėti jų veiksmingumą,
kaip numatyta 2013–2016 m. jaunimo verslumo ir užimtumo strategijoje,
pvz., vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą. Toliau stengtis didinti
švietimo ir mokymo atitiktį darbo rinkos poreikiams, mažinti mokyklos
nebaigusių asmenų skaičių ir skatinti mokymąsi
visą gyvenimą, konkrečiai pereinant į kitą dualinio
profesinio mokymo etapą po dabartinio bandomojo etapo ir įvedant
visapusišką mokinių mokymosi rezultatų stebėjimo
sistemą iki 2013 m. pabaigos.
6.           Priimti ir įgyvendinti
priemones, būtinas asmenų, kuriems gresia skurdas ir (arba)
socialinė atskirtis, skaičiui mažinti, tam stiprinti aktyvią
darbo rinkos politiką siekiant pagerinti labiau nuo darbo rinkos
atitrūkusių asmenų galimybes įsidarbinti ir gerinti paramos
tikslingumą, veiksmingumą ir efektyvumą, įskaitant
kokybiškas paramos šeimoms paslaugas.
7.           Skubiai priimti ir
įgyvendinti Įstatymo dėl rinkos bendrumo projektą ir
sparčiau imtis papildomų veiksmų, kad jis būtų kuo
greičiau įgyvendintas. Užtikrinti naujai sukurtos priežiūros institucijos
veiksmingumą, autonomiją ir nepriklausomybę. Iki 2013 m.
pabaigos priimti ir įgyvendinti Įstatymą dėl
laisvųjų profesijų ir asociacijų ir Įstatymą
dėl verslumo. Pergrupuoti ir koncentruoti įmonių
internacionalizavimo rėmimo sistemas. Sumažinti licencijavimo (taip pat
pramoninės veiklos licencijavimo) procedūrų skaičių ir
jas sutrumpinti, taip pat plačiau taikyti skubaus verslo (išskyrus
mažmeninę prekybą) liudijimų išdavimo metodą.
Peržiūrėti bendrovių ir fizinių asmenų nemokumo
sistemas, įskaitant asmeninės verslininkų atsakomybės
ribojimą ir daugiau galimybių atsigauti bankrutavusioms
įmonėms suteikimą. Panaikinti nepagrįstus didelių
mažmeninės prekybos centrų steigimo apribojimus. Iki 2014 m.
kovo mėn. peržiūrėti reglamentavimo sistemos
veiksmingumą, kad būtų remiama būsto nuomos rinkos plėtra.
8.           Spręsti elektros
energijos tarifo deficito problemą ir tam iki 2013 m. pabaigos
patvirtinti ir įgyvendinti struktūrinę elektros energijos
sektoriaus reformą. Dėti daugiau pastangų siekiant užbaigti
elektros ir dujų jungtis su kaimyninėmis šalimis. Sumažinti
viešiesiems finansams tenkantį neapibrėžtąjį
įsipareigojimą dėl nepelningos transporto infrastruktūros.
Numatyti nepriklausomą nacionalinį būsimų pagrindinių
infrastruktūros projektų vertinimą. Imtis priemonių, kad
būtų užtikrinta veiksminga konkurencija krovinių ir
keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų srityje.
9.           Pagal pateiktą
tvarkaraštį patvirtinti vietos administravimo reformą ir iki
2013 m. spalio mėn. apibrėžti planą, kaip didinti visos
viešojo administravimo sistemos veiksmingumą. Patvirtinti ir
įgyvendinti pradėtas reformas, skirtas teismų sistemos
veiksmingumui didinti.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 209, 1997 8 2, p. 1.
[2]               OL L 306, 2011 11 23, p. 25.
[3]               COM(2013) 359 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 ir P7_TA(2013)0053.
[5]               2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimas 2013/208/ES.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 116 final.
[9]               Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus
vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos tarnybų
perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija ir taikant
bendrai sutartą metodiką.
[10]             Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2
dalį.