     LT

LT        LT
 ---pagebreak---      EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                       Briuselis, 8.1.2009
                                       KOM(2009) 4 galutinis

                        Rekomendacija

                  TARYBOS SPRENDIMAS

               skirti Latvijai savitarpio pagalbą

                               ir

                          Pasiūlymas

                  TARYBOS SPRENDIMAS

     skirti Latvijai ES vidutinės trukmės finansinę pagalbą

LT                                                             LT
 ---pagebreak---                                             Rekomendacija

                                     TARYBOS SPRENDIMAS

                                  skirti Latvijai savitarpio pagalbą

                                                   ir

                                              Pasiūlymas

                                     TARYBOS SPRENDIMAS

                       skirti Latvijai ES vidutinės trukmės finansinę pagalbą

                               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.      ĮŽANGA

     Pastaruosius kelerius metus Latvijos ekonomikoje susidarė didelis disbalansas, nes sparčią
     plėtrą skatino lengvos kreditavimo sąlygos ir pernelyg ekspansyvios biudžeto kryptys,
     nesilaikant Komisijos ir Tarybos patarimų, visų pirma pateiktų nuomonėse dėl kasmetinių
     Latvijos konvergencijos programų. Padėtį labai užaštrino pasaulinė finansų rinkų krizė ir
     apskritai griežtėjantis požiūris į besivystančios ekonomikos šalis, dėl to tapo vis sunkiau ir
     brangiau gauti kreditavimą. Latvijos kapitalo ir finansų rinkose nuo spalio mėn. susidarė
     didelė įtampa, kuri atspindėjo didesnį susirūpinimą šalies ekonominės ir finansinės padėties
     tvarumu. Ypatingą susirūpinimą kėlė bankų sektoriaus veiksmingumas ir visų pirma
     didžiausio Latvijos vietos kapitalo banko („Parex“), kuris buvo labai priklausomas nuo išorės
     finansavimo, perspektyvumas – šio banko nuosavybės teisė ir kontrolė perėjo valstybės
     žinion. Iš esmės Latvija patyrė staigią rimtą bankų sektoriaus ir išorės finansavimo krizę.

     Atsižvelgdamos į šias aplinkybes, Latvijos valdžios institucijos dėl finansinės paramos
     kreipėsi į ES ir TVF. Komisija kartu su Tarybai pirmininkaujančia valstybe nare lapkričio
     22 d. pranešė, kad ES pasirengusi kartu su TVF koordinuotai suteikti finansavimo paketą
     Latvijos mokėjimų balanso tvarumui paremti. Tačiau pabrėžta, kad finansinės pagalbos
     paketas bus suteiktas tik su sąlyga, kad Latvijos valdžios institucijos tvirtai įsipareigotų
     įgyvendinti griežtą ir patikimą ekonomikos koregavimo programą. Remdamasis diskusijomis
     su Komisija ir TVF, gruodžio 12 d. Latvijos Parlamentas patvirtino valdžios institucijų
     pasiūlytą Ekonomikos stabilizavimo ir augimo atgaivinimo programą (toliau – programa).
     Esminiai programos tikslai – išlaikyti vietos ir tarptautinį pasitikėjimą finansų sistema,
     tiesiogiai ir netiesiogiai padėti sustabdyti ir iš pagrindų pakeisti sąnaudų konkurencingumo ir
     infliacijos rodiklių prastėjimo tendenciją mažinant viešojo sektoriaus darbo užmokestį (tai
     būtų pagrindinė kur kas griežtesnių biudžeto krypčių dalis) ir sustiprinti ekonomikos augimo
     potencialą vykdant struktūrines reformas.

     2.      PASTARIEJI MAKROEKONOMINIAI POKYČIAI

     Nuo praėjusio dešimtmečio pabaigos Latvijos ekonomika daugiausia skatinama vidaus
     paklausos nuolat sparčiai augo, o 2005–2007 m. realiojo BVP augimą rodo dviženkliai

LT                                                 2                                                   LT
 ---pagebreak---      rodikliai. Ekonomikos augimą pirmiausia skatino didžiulis kreditavimo augimas, dėl kurio
     didėjo privatusis vartojimas ir investicijos į nekilnojamąjį turtą, bet 2007 m. viduryje padėtis
     pasikeitė, nes pervertinto nekilnojamojo turto kainos nebegalėjo toliau augti. Tuos kelerius
     metus ekonomikos struktūra iš atviro užsienio prekybai sektoriaus pakito į uždarą užsienio
     prekybai sektorių – taip pakenkta ekonomikos išorės tvarumui, todėl susidarė rimtas
     perkaitimo spaudimas.

     Per pirmuosius tris 2008 m. ketvirčius BVP augimas staigiai sumažėjo ir numatoma, kad ši
     tendencija išliks, o ją skatins daugiausia privačiojo vartojimo ir privačių investicijų
     sumažėjimas. Privačiajam vartojimui pakenkė didelė infliacija, mažėjančios nekilnojamojo
     turto kainos, padidėjusi skolos aptarnavimo kaina, sumažėjusios galimybės gauti paskolas ir
     pablogėję su užimtumu bei pajamomis susiję lūkesčiai. Kapitalo investicijos statybos
     sektoriuje mažėja proporcingai besibaigiančiam nekilnojamojo turto rinkos ir investicijų į
     įrangą bumui atsižvelgiant į prastą tiek vidaus, tiek užsienio paklausos perspektyvą. Įmonės
     patiria didelį spaudimą dėl sąnaudų, nes didėja darbo sąnaudos ir vis labiau ribojamas
     finansavimas. Tam tikrą apsaugą nuo staigaus kitų investicijų sumažėjimo suteiks ES lėšomis
     finansuojami projektai ir apskritai viešieji projektai. Tačiau numatoma, kad BVP mažės
     pakankamai ilgą laiką, o labai silpną vidaus paklausą grynojo eksporto plėtra atsvers
     nepakankamai.

     Darbo rinkos sąlygos pradėjo švelnėti tik pastaruoju metu, bet reakcija darbo rinkoje į vidaus
     paklausos sumažėjimą bus reikšminga. Nedarbas jau padidėjo nuo 6,3 % 2008 m. antrąjį
     ketvirtį iki 7,2 % trečiąjį ketvirtį, o nominaliojo darbo užmokesčio augimas mažėja, bet
     mažėja nuo labai didelių rodiklių. Daroma prielaida, kad Latvijos darbo rinka pakankamai
     lanksti, dėl to gamybos ir užimtumo sąnaudos, susijusios su tuo, kad darbo užmokestis vėl
     būtų priderintas prie našumo, turėtų būti ribotos.

     SVKI infliacija aukščiausią tašką (17,7 %) pasiekė 2008 m. gegužės mėn., o lapkričio mėn.
     nukrito iki 11,8 %. Grynoji infliacija1 (11 % lapkričio mėn.) ir paslaugų kainų infliacija nuolat
     mažėja, nes mažėja paklausos spaudimas. Perspektyvos, kad infliacija ir toliau smarkiai
     mažės, yra neblogos atsižvelgiant į šią perspektyvą: kur kas mažesnė vidaus paklausa,
     mažesnis viešojo sektoriaus darbo užmokestis (žr. 6 skirsnį) – dėl to bus ribojamas darbo
     užmokestis ir privačiajame sektoriuje – ir pasaulinių prekių kainų mažėjimas.

     Išorės disbalansas buvo labai didelis, o išorės įsipareigojimai augo pernelyg greitai, bet
     2008 m., mažėjant lėšų įsisavinimui šalies viduje, išorės skolinimasis smarkiai sumažėjo.
     Mokėjimų balansas ir išorės investicijų padėtis aptariama 5 skirsnyje.

     3.       VIEŠIEJI FINANSAI
     Viešųjų finansų tvarkymas yra didesnė atsakomybė Latvijoje, nes monetarinės politikos
     veiksmai pagal kvazifiksuoto valiutų kurso režimą yra riboti2. Vis dėlto Latvija vykdė
     prociklinę fiskalinę politiką, kai vidaus paklausa labai išaugo 2005–2007 m., nepaisydama
     geresnių nominaliųjų biudžeto rodiklių ir pakartotinių patarimų Tarybos nuomonėse dėl
     kasmetinių Latvijos konvergencijos programos variantų. Neplanuotai gautos pajamos

     1
            Bendrasis indeksas atmetus energijos ir neperdirbtų maisto produktų kainas.
     2
            Latvija vietos valiutos lato kursą su kita valiuta sieja ilgą laiką – nuo 1994 m. su pagrindinių valiutų
            krepšeliu, o nuo 2005 m. su euru. 2005 m. gegužės mėn. Latvija prisijungė prie VKM II, vienašališkai
            priimdama +/- 1 % svyravimo nuo centrinio pariteto ribas.

LT                                                        3                                                            LT
 ---pagebreak---      paprastai buvo išleidžiamos priimant tų pačių metų papildomus biudžetus ir nesukaupta
     atsargų prastesniems laikams. Viešojo sektoriaus darbo užmokesčio augimas skatino didinti
     darbo užmokestį privačiajame sektoriuje, o palygintinas darbo užmokesčio lygis buvo
     didesnis viešajame sektoriuje. Latvijos viešajame sektoriuje dirba daugiau kaip 30 % visų
     dirbančiųjų ir atsižvelgiant į tai, kad paslaugų sektorius proporcingai didelis – maždaug 75 %
     sukuriamos bendrosios pridėtinės vertės, nustatytas darbo užmokestis viešajame sektoriuje
     daro didelę įtaką privačiojo sektoriaus darbo užmokesčiui.
     Per pirmuosius dešimt 2008 m. mėnesių PVM pajamos smarkiai sumažėjo (3 % mažesnės,
     palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu), nes staigiai sumažėjo privatusis vartojimas.
     Pajamos iš kitų pagrindinių kategorijų mokesčių iš pradžių buvo palyginti neblogos dėl
     didelės infliacijos, bet šis teigiamas poveikis taip pat pradėjo mažėti. Latvijos finansų
     ministerijos vertinimu, 2008 m. konsoliduotas valstybės biudžeto deficitas, įskaičius centrinės
     valdžios ir socialinės apsaugos fondo biudžetą, gali būti maždaug 2,5–2,75 % BVP3. Turint
     omenyje galimybę, kad dabartinėmis aplinkybėmis vietos valdžios sektoriuje gali būti
     nedidelis deficitas (nepaisant ribų, skirtų šio subsektoriaus biudžeto balansui arba pertekliui
     užtikrinti), 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas tikriausiai bus artimas 3 % BVP.

     2009 m. biudžete, kurį Parlamentas patvirtino lapkričio 14 d., siekta, kad konsoliduotas
     centrinės valdžios biudžeto deficitas būtų 1,5 % BVP, bet remiamasi netikroviška prielaida,
     kad gamybos apimtis sumažės tik 1 %. Jame numatyta iš esmės mažinti tiesioginius
     mokesčius ir didinti išlaidas. Jau tuomet buvo akivaizdu, kad gamybos apimtis sumažės
     gerokai daugiau ir kad netaikant kompensacinių priemonių kils labai didelio deficito
     padidėjimo rizika. Valdžios institucijos prognozavo, kad, įskaitant labai mažą vietos valdžios
     sektoriaus deficitą, valdžios sektoriaus biudžeto deficitas bus 1,8 % BVP, o pirminis deficitas
     – 1,1 % BVP. Turint omenyje paskutinių 2008 m. mėnesių mokesčių surinkimo duomenis ir
     prastėjančias 2009 m. ekonomikos perspektyvas, valdžios sektoriaus biudžeto balanso
     perspektyva smarkiai pablogėjo, palyginti su Komisijos tarnybų rudens prognozės projekcija,
     kuri buvo 5,6 % BVP deficitas. Tačiau 2007 m. pabaigos valdžios sektoriaus skolos santykis
     9,5 % buvo vienas iš mažiausių ES.

     4.      FINANSŲ RINKOS

     Latvijos finansų sistemoje beveik išimtinai dominuoja bankų sektorius, kuris per pastaruosius
     dešimt metų labai greitai vystėsi. Galima aiškiai išskirti du segmentus. Viena vertus, užsienio
     kapitalo bankai, iš esmės tiesiogiai finansuojami paskolomis iš patronuojančiųjų bendrovių,
     užima maždaug 70 % rinkos. Kita vertus, vietos bankai iš esmės finansuojami užsienio
     sindikuotosiomis paskolomis ir nerezidentų indėliais. Nerezidentų indėlių, kurie 2008 m.
     lapkričio mėn. pradžioje buvo 43,5 % visų indėlių, neskaitant pinigų ir finansų įstaigų indėlių,
     svarba yra ypač ryški. Todėl Latvijos finansų sistema pirmiausia priklauso nuo išorės
     finansavimo, kuris gaunamas iš patronuojančiųjų įmonių, nerezidentų indėlių ar užsienio
     sindikuotųjų paskolų. Dėl to labai didelius ir dar didėjančius užsienio įsipareigojimus atitinka
     paskolos rezidentams daugiausia užsienio valiuta (beveik 90 % visų paskolų). Vidaus
     kreditavimas nuo 10 % BVP 1997 m. padidėjo iki 90 % 2007 m. Todėl panašu, kad du
     pagrindiniai pavojai Latvijos bankų sistemai – likvidumo ir kredito rizika.

     Likvidumo rizika jau pasireiškė per užtrukusią likvidumo įtampą nuo 2008 m. spalio mėn.
     Numatydami lėšų grąžinimo sunkumus, du užsienio bendrovių konsorciumai aiškiai leido

     3
            Skaičius pagal nacionalinę metodiką, atmetus vietos valdžios biudžetą.

LT                                                        4                                             LT
 ---pagebreak---      suprasti, kad jie gali prašyti „Parex“ banko iš anksto grąžinti paskolas, kurios iš viso sudaro
     0,8 mlrd. EUR ir kurių grąžinimo terminas – 2009 m. vasario ir birželio mėn. Tai paskatino
     2008 m. lapkričio 10 d. banką iš dalies nacionalizuoti. Tačiau taip suteiktų viešųjų paskolų
     garantijų nepakako, todėl gruodžio mėn. pradžioje „Parex“ bankas visiškai nacionalizuotas ir
     nustatytos ribos indėliams atsiimti (50 000 EUR per mėnesį fiziniams asmenims). Nepaisant
     šių priemonių, iš „Parex“ ir panašaus veiklos modelio vietos bankų nuo to laiko atsiimta labai
     daug nerezidentų indėlių, iš kurių tik maža dalis perkelta į kitus Latvijos bankus. Sisteminė
     likvidumo įtampa paskatino Latvijos banką lapkričio 13 d. pranešti apie papildomą savo
     privalomųjų atsargų normos mažinimą nuo 7 % iki 5 % trumpalaikiams įsipareigojimams ir
     nuo 5 % iki 3 % įsipareigojimams, kurių terminas daugiau kaip 2 metai, ir taip atlaisvinti
     likvidžių lėšų (šie sprendimai įsigaliojo dviem etapais po 1 procentinį punktą lapkričio 24 d. ir
     gruodžio 24 d.). Vis dėlto atsargos toliau seko, o Latvijos banko grynųjų tarptautinių
     investicijų padėtis nuo 2008 m. spalio mėn. pradžios iki metų pabaigos pablogėjo
     0,9 mlrd. EUR. Per tą patį laikotarpį rezidentų ir nerezidentų indėliai užsienio kapitalo
     bankuose padidėjo ir, svarbiausia, likvidumo parama iš patronuojančiųjų bendrovių yra
     užtikrinta.

     Kredito rizika kol kas smarkiai nepasireiškė, bet numatoma, kad per ateinančius mėnesius ji
     didės. Nors jau padaugėjo uždelstų paskolų, neveiksnių paskolų skaičius kol kas neviršija 1 %
     visų paskolų iš dalies dėl to, kad šiuo metu problemiškos paskolos restruktūrizuojamos. Vis
     dėlto neigiamas numatomos užsitęsusios recesijos poveikis rezidentų pajamoms, o kartu jų
     gebėjimui grąžinti skolas aiškiai didės. Mokumo koeficientai mažės ir gali priartėti prie
     reglamentuojamo mažiausio dydžio, o tuomet gali prireikti kapitalo injekcijų.

     Dabartinė ir būsima bankų sektoriaus padėtis priklauso nuo objektyvių veiksnių, bet taip pat
     nuo patikimumo ir su pasitikėjimu susijusių lūkesčių. Labai svarbu dabartinėmis
     aplinkybėmis užtikrinti pasitikėjimą, kad stabilizuotųsi indėlių bazė ir sumažėtų likvidumo
     įtampa. Turint omenyje suvaržytus viešuosius finansus, atkurti pasitikėjimą finansų sektoriuje
     vyriausybės veiksmais būtų tikėtina tik tuomet, jei tuos veiksmus papildytų didelė tarptautinė
     finansinė parama.

     5.       MOKĖJIMO BALANSAS IR IŠORĖS FINANSAVIMO POREIKIAI

     Latvijos ekonomikos klestėjimui iki 2007 m. buvo būdingas didelis išorės disbalansas ir
     pernelyg greitai didėjantys išorės įsipareigojimai. 2007 m. pabaigoje bendroji išorės skola
     viršijo 135 % BVP (grynoji išorės skola buvo 52 % BVP). Tarptautinių investicijų padėtis
     2007 m. pabaigoje pasikeitė taip, kad grynieji įsipareigojimai padidėjo iki 79 % BVP ir pagal
     apskaičiavimus 2008 m. antrojo ketvirčio pabaigoje jie padidėjo iki 82 % BVP.

     2008 m., mažėjant lėšų įsisavinimui šalies viduje, išorės skolinimasis smarkiai sumažėjo.
     Remiantis preliminariais Latvijos banko įverčiais, einamosios sąskaitos deficitas per 2008 m.
     trečiąjį ketvirtį sumažėjo iki maždaug 12,5 % BVP (palyginti su aukščiausia 27 % BVP verte
     2006 m. ketvirtąjį ketvirtį). 2009 m. prekių prekybos deficitas turėtų išlikti apie 10 % BVP
     (kaip ir paskutiniais 2008 m. mėnesiais), bet turint omenyje teigiamą paslaugų balansą ir
     gerėjančią pajamų sąskaitą, einamosios sąskaitos deficitas turėtų būti mažesnis. Siekiant
     užtikrinti, kad BVP augimo pagrindas nuo mažėjančios vidaus paklausos pakistų į didėjantį
     eksportą, reikia darbo užmokestį vėl labiau priderinti prie našumo ir toliau vykdyti
     struktūrines reformas, stiprinant ūkio pasiūlos aspektus.

LT                                                  5                                                    LT
 ---pagebreak---      Siekiant atkurti tinkamą mokėjimų balanso padėtį labai svarbu ištaisyti pastaraisiais metais
     pernelyg didelį einamosios sąskaitos deficitą, bet tam, kad būtų užtikrintas išorės tvarumas,
     vien to neužteks, atsižvelgiant į didelę šalies skolą, kuri daugiausia trumpalaikė. Numatoma,
     kad išorės finansavimo padėtis dar kurį laiką išliks labai įtempta, nes mažėja galimybės gauti
     išorės kreditą, galimai mažėja nerezidentų bei rezidentų indėliai ir blogėja investicijų šalies
     viduje perspektyvos. Toliau mažinant užsienio valiutos atsargas (kurios nuo 2008 m. spalio
     mėn. pradžios iki gruodžio mėn. pradžios sumažėjo maždaug 25 %) būtų pakenkta fiksuotam
     Latvijos valiutos kursui. Šiomis aplinkybėmis likvidumo suvaržymams palengvinti trumpuoju
     laikotarpiu ir griežtam išorės koregavimui remti vidutinės trukmės laikotarpiu prireiks išorės
     finansinės pagalbos kartu su tvirta politine programa.

     Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus faktus, Komisija mano, kad Latvijos mokėjimų balansui
     iškilusi didelė grėsmė. Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai priimti sprendimą skirti
     savitarpio pagalbą.

     6.       LATVIJOS EKONOMIKOS STABILIZAVIMO IR AUGIMO ATGAIVINIMO PROGRAMA.
              MAKROEKONOMINĖS IR FINANSŲ SISTEMOS PRIEMONĖS

     Vykstant Latvijos valdžios institucijų ir galimų koordinuoto tarptautinės finansinės paramos
     paketo teikėjų diskusijoms, valdžios institucijos priėmė plataus užmojo politinę programą
     (kaip minėta, Parlamentas ją gavo ir patvirtino gruodžio 12 d.). Programa pagrįsta tuo, kad
     bus išlaikytas esamas fiksuotas lato kursas – tai bus esminis būsimos politikos pagrindas.
     Programa siekiama šalinti finansų sektoriaus silpnąsias vietas, ištaisyti fiskalinį disbalansą ir
     didinti konkurencingumą, išlaikant mažai svyruojantį valiutos kursą. Joje numatytas
     neatidėliotinas ir tvarus fiskalinis konsolidavimas, visapusiška bankų problemų sprendimo
     strategija, geresni priežiūros institucijų krizių valdymo gebėjimai, visapusiškos struktūrinės
     reformos ir kitos svarbios priemonės. Programoje daroma makroekonominio scenarijaus
     prielaida, kad BVP sumažės 5 % 2009 m. ir dar 3 % 2010 m., o 2011 m. pradės po truputį
     atsigauti (2 %). Fiskaline strategija siekiama, kad valdžios sektoriaus deficitas iki 2011 m.
     būtų ne didesnis kaip 3 % BVP ir tais metais atitiktų Mastrichto deficito kriterijų.

     Derybos dėl finansinės paramos su ES, TVF ir kitomis šalimis, kuriose pabrėžtas rimtas
     būsimas biudžeto deficitas, paskatino vyriausybę priimti pataisytą bendrąjį 2009 m. biudžetą.
     Parlamentas jį patvirtino gruodžio 12 d. kartu su nepaprastąja ekonomikos stabilizavimo
     programa. Pataisytajame biudžete, pagrįstame pakoreguota prognoze, kad 2009 m. BVP
     sumažės 5 %, atsižvelgiama į pastaruoju metu pablogėjusias ekonomines perspektyvas ir
     siekiama, kad valdžios sektoriaus biudžeto deficitas būtų mažesnis kaip 5 % BVP4, taigi
     galima teigti, kad numatomas tik nedidelis struktūrinis koregavimas, palyginti su apskaičiuotu
     2008 m. galutiniu rodikliu (bet kur kas didesnis, palyginti su lapkričio mėn. patvirtintu
     biudžetu). Be to, iki 2009 m. kovo mėn. pabaigos turėtų būti priimtas išsamaus papildomo
     2009 m. biudžeto įstatymas, kuris atitiktų bendrąsias gruodžio mėn. biudžeto nuostatas.

     Kiek tai susiję su išlaidomis, pagrindinis konsolidavimo elementas – labai sumažinamas
     viešojo sektoriaus darbo užmokestis (kompensuojama vidutiniškai 15 %, palyginti su pradiniu
     2008 m. lapkričio 14 d. biudžetu, bet taip bus tik iš dalies atsvertas didelis realusis
     padidėjimas, užfiksuotas pastaraisiais metais) ir papildomai mažinamas darbuotojų skaičius.

     4
            Šioje paramos programoje pripažįstama, kad 2009 m. Latvijai bus taikoma perviršinio deficito
            procedūra.

LT                                                   6                                                     LT
 ---pagebreak---      Be to, suplanuota labai sumažinti einamąsias išlaidas, nesusijusias su darbuotojais. Tarp kitų
     reikšmingų priemonių planuojama mažinti subsidijas (išskyrus socialinę paramą) ir išlaidas
     prekėms bei paslaugoms ir riboti vietos valdžios išlaidas. Šiuo atžvilgiu nacionalinis dalinis
     finansavimas ES finansuojamiems projektams išliks suplanuoto dydžio ir padės ekonomikai
     keistis į atvirą užsienio prekybai sektorių. Kiek tai susiję su pajamomis, numatyta
     3 procentiniais punktais padidinti standartinį PVM tarifą iki 21 %, nuo 5 % iki 10 % padidinti
     sumažintą PVM tarifą, taikomą kur kas siauresnei apmokestinimo bazei (daugiausia
     vaistams), didinti kuro akcizą (taip atitikti ES acquis) ir tai iš dalies kompensuoti
     2 procentiniais punktais sumažinus gyventojų pajamų mokesčio tarifą.

     Tolesnis fiskalinis konsolidavimas planuojamas 2010 m., o vidutinės trukmės fiskalinės
     sistemos pagrindas – plataus užmojo siekis, kad 2011 m. valdžios sektoriaus deficitas būtų ne
     didesnis kaip 3 % BVP ir atitiktų Mastrichto fiskalinės konvergencijos kriterijų. 2010 m.
     tolesnį konsolidavimą sudarys tolesnis išlaidų ribojimas tais metais, kapitalo pajamų
     mokesčio įvedimas (10 %), nekilnojamojo turto mokesčio padidinimas panaikinus išimtis
     siekiant išplėsti apmokestinimo bazę. Be to, bus imtasi priemonių biudžetinių procedūrų
     nustatymui ir vykdymui griežtinti priimant naują fiskalinę sistemą ir biudžeto reformos
     įstatymą.

     Be minėto fiskalinio paketo, kaip bet kokios išorės finansinės paramos prielaida siekiama
     išspręsti „Parex“ banko problemas taip, kad esami akcininkai nebeturėtų jo nuosavybės dalies.
     Po pirmo audito vyriausybė jau kontroliuoja daugiau kaip 85 % banko nuosavybės. Vadovybė
     pakeista. Nauja vadovybė rengia problemų sprendimo planą, pagal kurį nuostolių valstybei
     būtų kuo mažiau. Ji sieks, kad išorės šalys artimoje ateityje tvirtai įsipareigotų atnaujinti
     „Parex“ sindikuotąjį finansavimą.

     Kitomis priemonėmis siekiama užtikrinti didesnį bankų sektoriaus stabilumą vidutinės
     trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Pirmiausia valdžios institucijos sieks atkurti pasitikėjimą bankų
     sistema. Bankų sistemoje bus atlikti tikslingi tyrimai siekiant užtikrinti, kad visi bankai būtų
     mokūs ir turėtų pakankamai kapitalo. Perspektyvių bankų, kurių kapitalą reikia didinti, bus
     paprašyta atlikti privatų restruktūrizavimą per išorės investuotojus arba jungiant bendroves
     arba gauti kapitalo paramą iš patronuojančiųjų bankų.

     Beveik visa dabartinė išorės skola priklauso privačiajam sektoriui. Siekiant skolos dydį
     priderinti prie tvaraus augimo ateityje ir neskaitant rizikos ribojimo, priežiūros ir monetarinės
     politikos priemonių, svarbi programos sudedamoji dalis – skolos restruktūrizavimas. Bus
     sutvirtintas tinkamas esamos skolos restruktūrizavimo, kiek jis susijęs su skolos terminais ir
     valiuta, teisinis pagrindas. Prioritetu taip pat bus laikomas nemokumo procedūrų
     palengvinimas ir spartus sanavimo planų įgyvendinimas.

     Ekonominės politikos programoje taip pat numatytos struktūrinės reformos priemonės, kurios
     remiamos Lisabonos strategijoje, kaip antai: aktyvi darbo rinka ir mokymosi visą gyvenimą
     politika, aktyvesnis privačiojo sektoriaus atstovų dalyvavimas mokslinių tyrimų bei plėtros ir
     inovacijų diegimo veikloje, eksporto skatinimo priemonės ir administracinių kliūčių verslui
     šalinimas.

LT                                                  7                                                    LT
 ---pagebreak---      7.       ES PARAMA PAGAL MOKĖJIMŲ BALANSO PRIEMONĘ – TARPTAUTINĖS PAGALBOS
              DALIS

     Atsižvelgdama į rimtus Latvijos mokėjimų balansui iškilusius sunkumus, su sąlyga, kad
     Latvijos valdžios institucijos tvirtai įsipareigotų įgyvendinti esminę ekonomikos koregavimo
     programą, ir 2009 m. sausio 12 d. pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,
     Komisija rekomenduoja Tarybai skirti Latvijai savitarpio pagalbą, numatytą Sutarties
     119 straipsnyje.

     Be to, Komisija, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, siūlo, kad Taryba pagal
     Komisijos rekomendaciją priėmusi pirmiau minėtą sprendimą skirti Latvijai savitarpio
     pagalbą, priimtų sprendimą Latvijai skirti iki 3,1 mlrd. EUR dydžio vidutinės trukmės
     finansinę pagalbą pagal ES valstybės narėms skirtą priemonę (nustatytą 2002 m. vasario 18 d.
     Tarybos reglamente (EB) Nr. 332/2002), siekiant sustiprinti Latvijos mokėjimų balanso
     tvarumą.

     Vidutinės trukmės finansinė pagalba būtų skirta tuomet, kai Latvija patiria rimtą grėsmę
     prarasti vidaus bei tarptautinį pasitikėjimą jos finansine sistema, jos biudžeto būklė blogėja ir
     artimuoju laikotarpiu jai kyla didelė finansavimo įtampa. Be to, ši pagalba skirta būtinam
     išorės ir vidaus koregavimui palengvinti. Laikotarpiui iki pirmojo 2011 m. ketvirčio pagal
     apskaičiavimus iš viso reikėtų 7,5 mlrd. EUR dydžio finansavimo. Į šią sumą įtrauktos lėšos
     numatomam išorės (einamosios ir kapitalo) sąskaitos deficitui, atsiimtiems indėliams,
     nepakankamu mastu pratęstoms prie grąžinimo termino artėjančioms paskoloms, mokėjimų
     balanso klaidoms bei praleidimams padengti ir tarptautinėms atsargoms sukaupti iki riziką
     ribojančio lygio.

     Parama būtų suteikta kartu su TVF ir kita daugiašale bei dvišale parama. Ji būtų išmokama
     šešiomis dalimis ir būtų susieta su ekonominės politikos sąlygomis. Siūlomas sprendimas
     baigtų galioti praėjus trejiems metams nuo jo įsigaliojimo. Ekonominės politikos sąlygos, su
     kuriomis būtų susietos ES paskolos išmokos, bus išdėstytos susitarimo memorandume, kuris
     bus sudarytas su Latvijos valdžios institucijomis. Pagrindiniai šių sąlygų elementai yra šie:

     Esminis fiskalinis konsolidavimas per laikotarpį iki 2011 m. Kiek tai susiję su pradiniu
     2008 m. lapkričio 14 d. biudžetu, 2009 m. numatytas labai didelis fiskalinis konsolidavimas,
     kuriuo siekiama, kad biudžeto deficitas būtų ne didesnis kaip 5 % BVP, ir tolesnis
     konsolidavimas 2010 m. Pagrindinės biudžeto priemonės: i) priimti aiškiai apibrėžtą vidutinės
     trukmės fiskalinę programą, skirtą iki 2011 m. sumažinti valdžios sektoriaus biudžeto deficitą
     iki žemesnio už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę (3 % BVP) lygio; ii) laikantis vidutinės
     trukmės biudžeto aukščiausių ribų, 2009 m. sumažinti vidutinį nominalųjį viešojo sektoriaus
     darbo užmokestį maždaug 15 %; tas pats turėtų būti taikoma vietos valdžiai, vyriausybės
     agentūroms ir valstybinėms įmonėms; iii) panaikinti premijas ir panašias išmokas; iv)
     mažiausiai 5 % sumažinti viešojo sektoriaus ir vietos valdžios darbuotojų; v) smarkiai
     sumažinti subsidijas (išskyrus socialinę paramą) ir išlaidas prekėms ir paslaugoms; vi)
     įgyvendinti ES lėšomis finansuojamus projektus tokiu mastu, kaip anksčiau planuota.

     Finansinių sąlygų priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti didesnį bankų sektoriaus stabilumą
     vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Pirmiausia valdžios institucijos sieks atkurti
     pasitikėjimą bankų sistema. Bankų sistemoje bus atlikti tikslingi tyrimai siekiant užtikrinti,
     kad visi bankai būtų mokūs ir turėtų pakankamai kapitalo. Perspektyvių bankų, kurių kapitalą
     reikia didinti, bus paprašyta atlikti privatų restruktūrizavimą per išorės investuotojus arba
     jungiant bendroves arba gauti kapitalo paramą iš patronuojančiųjų bankų. Svarbi šio proceso

LT                                                  8                                                    LT
 ---pagebreak---      dalis buvo 2008 m. gruodžio 18 d. trijų didelių užsienio patronuojančiųjų bankų grupių atskiri
     pranešimai apie įsipareigojimą likti Latvijoje ir remti veiklą šioje šalyje.

     Skolos restruktūrizavimas privačiajame sektoriuje siekiant sumažinti pažeidžiamumą dėl
     didelio įsiskolinimo (beveik visa išorės skola priklauso privačiajam sektoriui) ir vykdant
     rizikos ribojimo, priežiūros ir monetarinės politikos priemones. Bus sutvirtintas tinkamas
     esamos skolos restruktūrizavimo, kiek jis susijęs su skolos terminais ir valiuta, teisinis
     pagrindas. Prioritetu taip pat turi būti laikomas nemokumo procedūrų palengvinimas ir spartus
     sanavimo planų įgyvendinimas. Be kita ko, tai yra iš dalies pakeisti nemokumo įstatymą, kad
     būtų palengvinta perspektyvių įmonių bei jų kreditorių tarpusavio veikla ir patobulinta asmens
     bankroto sistema.

     Struktūrinės pajamų politikos, fiskalinės drausmės ir biudžetinės procedūros bei valdymo
     priemonės. Bus iš dalies pakeistas biudžeto ir finansinio valdymo įstatymas siekiant
     sugriežtinti finansinės atsakomybės, skaidrumo bei atskaitomybės nuostatas ir pradės veikti
     vidutinės trukmės biudžetinė sistema. Bus įsteigtas specialus komitetas darbo užmokesčio
     ribojimui stebėti ir rekomendacijoms teikti siekiant užtikrinti, kad darbo užmokesčio kaita
     netrukdytų atkurti konkurencingumo.

     Struktūrinės reformos priemonės, kurios, inter alia, remiamos Lisabonos strategijoje, kaip
     antai: aktyvi darbo rinka ir mokymosi visą gyvenimą politika, aktyvesnis privačiojo
     sektoriaus dalyvavimas mokslinių tyrimų bei plėtros ir inovacijų diegimo veikloje, eksporto
     skatinimo priemonės ir administracinių kliūčių verslui mažinimas.

     Siekiant, kad dabartinėmis aplinkybėmis rinkoje būtų užtikrintas būtinas lankstumas, siūloma
     leisti naudoti palūkanų normų apsikeitimo sandorius vykdant skolinimosi operaciją, kuria
     finansuojama paskola. Siekiant apsaugoti ES biudžetą, galimo apsikeitimo sandorio šalys
     turėtų turėti didžiausią kredito kokybės vertinimą.

LT                                                 9                                                  LT
 ---pagebreak---                                              Rekomendacija

                                      TARYBOS SPRENDIMAS

                                   skirti Latvijai savitarpio pagalbą

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 119 straipsnį,

     atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pateiktą pasikonsultavus su Ekonomikos ir finansų
     komitetu,

     kadangi:

     (1)    Atsižvelgiant į labai didelius išorės finansavimo poreikius, Latvijos kapitalo ir finansų
            rinkose pastaruoju metu patiriama įtampa, atspindinti apskritai blogesnes nuotaikas
            rinkoje ir vis didesnį susirūpinimą Latvijos ekonomikos veiksmingumu turint omenyje
            didelį disbalansą: didelį išorės deficitą ir labai didelę išorės skolą, prastėjančią viešųjų
            finansų padėtį ir didelę sąnaudų bei kainų infliaciją. Latvijos bankų sektoriuje kilo
            rimtų likvidumo ir pasitikėjimo problemų. Užsienio valiutos atsargų lygis sumažėjo,
            nes centrinis bankas ėmėsi veiksmų fiksuotam valiutos kursui išsaugoti.

     (2)    Taryba reguliariai peržiūri Latvijos įgyvendinamą ekonominę politiką, visų pirma kiek
            tai susiję su Latvijos konvergencijos programa bei nacionaline reformų programa ir
            konvergencijos ataskaitomis.

     (3)    Bendras Latvijos išorės finansavimo poreikis iki 2011 m. pirmojo ketvirčio įvertintas
            7,5 mlrd. EUR.

     (4)    Latvijos valdžios institucijos iš ES ir kitų tarptautinių finansų institucijų bei šalių
            paprašė reikšmingos finansinės pagalbos mokėjimų balanso tvarumui paremti.

     (5)    Latvijos mokėjimų balansui kyla rimta grėsmė, kuria pateisinama, kad Bendrija kartu
            su TVF ir kitais paramos teikėjais skubiai suteiktų savitarpio pagalbą.

     (6)    Finansinės pagalbos paketas būtų suteiktas, jei Latvijos valdžios institucijos tvirtai
            įsipareigotų įgyvendinti plataus užmojo biudžeto, finansų sistemos ir struktūrinės
            reformos programą siekiant palengvinti būtiną išorės ir vidaus koregavimą, stabilizuoti
            ekonomiką ir atkurti ekonominės politikos patikimumą. Komisija, bendradarbiaudama
            su EFK, reguliariai ir atidžiai tikrins, kad su pagalba susietos ekonominės politikos
            sąlygos būtų iki galo įgyvendintos.

     PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
                                          Vienintelis straipsnis
     Bendrija Latvijai suteikia savitarpio pagalbą.

     Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

LT                                                    10                                                   LT
 ---pagebreak---      Priimta Briuselyje […]
                              Tarybos vardu
                              Pirmininkas

LT                             11             LT
 ---pagebreak---                                               Pasiūlymas

                                        TARYBOS SPRENDIMAS

                    skirti Latvijai Bendrijos vidutinės trukmės finansinę pagalbą

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

     atsižvelgdama į 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/20025 dėl priemonės,
     teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams,
     sukūrimo, ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį,

     atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Ekonomikos ir finansų
     komitetu (EFK),

     kadangi:

     (1)    [….] Taryba nusprendė Latvijai suteikti savitarpio pagalbą.

     (2)    Atsižvelgiant į labai didelius išorės finansavimo poreikius, Latvijos kapitalo ir finansų
            rinkose pastaruoju metu patiriama įtampa, atspindinti apskritai blogesnes nuotaikas
            rinkoje ir vis didesnį susirūpinimą Latvijos ekonomikos veiksmingumu turint omenyje
            didelį disbalansą: didelį išorės deficitą, prastėjančią viešųjų finansų padėtį ir didelę
            sąnaudų bei kainų infliaciją. Latvijos bankų sektoriuje kilo rimtų likvidumo ir
            pasitikėjimo problemų. Užsienio valiutos atsargų lygis sumažėjo, nes centrinis bankas
            ėmėsi veiksmų fiksuotam valiutos kursui išsaugoti.

     (3)    Bendras Latvijos išorės finansavimo poreikis iki 2011 m. pirmojo ketvirčio įvertintas
            7,5 mlrd. EUR.

     (4)    Reikėtų Latvijai skirti iki 3,1 mlrd. EUR dydžio Bendrijos paramą pagal vidutinės
            trukmės finansinės pagalbos valstybių narių mokėjimų balansui priemonę, nustatytą
            Reglamentu (EB) Nr. 332/2002. Bendrijos pagalba turėtų būti suteikta kartu su
            Tarptautinio valiutos fondo 1,5 mlrd. SST paskola (1200 % Latvijos TVF kvotos,
            maždaug 1,7 mlrd. EUR) pagal 2008 m. gruodžio 23 d. patvirtintą rezervinį TVF
            susitarimą. Šiaurės šalys (Švedija, Danija, Suomija ir Norvegija) kartu suteiks
            1,8 mlrd. EUR, Pasaulio bankas – 0,4 mlrd. EUR, Europos rekonstrukcijos ir plėtros
            bankas, Čekija, Lenkija ir Estija – iš viso 0,5 mlrd. EUR, taip iš viso iki 2011 m.
            pirmojo ketvirčio susidarys 7,5 mlrd. EUR.

     (5)    Bendrijos pagalbą administruoti turėtų Komisija. Specialios ekonominės politikos
            sąlygos, dėl kurių susitarta su Latvijos valdžios institucijomis, pasikonsultavus su
            EFK, turėtų būti išdėstytos susitarimo memorandume. Tarp jų, inter alia, turėtų būti
            priemonės, skirtos likvidumo įtampai artimiausiu metu mažinti, ilgalaikiam stabilumui
            atkurti stiprinant bankų sektorių, fiskaliniam disbalansui ištaisyti ir šalies politikos
            kryptims, kurios padėtų didinti konkurencingumą, priimti. Tarp priemonių turėtų būti

     5
            OL L 53, 2002 2 23, p. 1.

LT                                                 12                                                   LT
 ---pagebreak---            neatidėliotinas ir tvarus fiskalinis konsolidavimas, visapusiška bankų problemų
           sprendimo strategija, didesni priežiūros institucijų krizių valdymo gebėjimai,
           visapusiškos struktūrinės reformos ir kitos svarbios priemonės. Išsamias finansines
           sąlygas Komisija turėtų išdėstyti paskolos susitarime.

     (6)   Reikėtų suteikti pagalbą, kad būtų mažinama likvidumo įtampa artimiausiu metu ir su
           sąlyga, kad būtų vykdoma politika ilgalaikiam stabilumui atkurti stiprinant bankų
           sektorių, fiskaliniam disbalansui ištaisyti ir šalies politikos kryptims, kurios padėtų
           didinti konkurencingumą, priimti išlaikant mažai nuo esamo centrinio kurso
           svyruojantį valiutos kursą,

     PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
                                             1 straipsnis
     1.     Bendrija suteikia Latvijai vidutinės trukmės paskolą, kuri neviršija 3,1 mlrd. EUR ir
            kurios ilgiausias vidutinis terminas yra penkeri metai.

     2.     Bendrijos finansinė pagalba teikiama trejus metus nuo pirmosios šio sprendimo
            įsigaliojimo dienos.
                                             2 straipsnis
     1.     Pagalbą administruoja Komisija taip, kad atitiktų Latvijos įsipareigojimus ir Tarybos
            rekomendacijas. Šios sąlygos išdėstomos susitarimo memorandume. Išsamias
            finansines sąlygas Komisija išdėsto paskolos susitarime.

     2.     Bendradarbiaudama su EFK, Komisija reguliariai tikrina, kad su pagalba susietos
            ekonominės politikos sąlygos būtų įgyvendintos. Komisija informuoja EFK apie
            galimą pasiskolintų lėšų refinansavimą arba finansinių sąlygų restruktūrizavimą.

     3.     Latvija pasirengia priimti ir įgyvendinti papildomas konsolidavimo priemones
            ekonomikai stabilizuoti, jei tokių priemonių prireiktų vykdant pagalbos programą.
            Prieš priimdamos bet kokias tokias papildomas priemones, Latvijos valdžios
            institucijos konsultuojasi su Komisija.

                                             3 straipsnis

     1.     Bendrijos finansinę pagalbą Komisija Latvijai suteikia ne daugiau kaip šešiomis
            dalimis, kurių dydis bus nustatytas susitarimo memorandume.

     2.     Pirmąją dalį leidžiama naudoti įsigaliojus paskolos susitarimui ir susitarimo
            memorandumui.

     3.     Jei to reikia paskolai finansuoti, leidžiama laikantis rizikos ribojimo principų naudoti
            palūkanų normų apsikeitimo sandorius su didžiausią kredito kokybės vertinimą
            turinčiomis sandorio šalimis.

     4.     Dėl leidimo naudoti tolesnes paskolos dalis Komisija sprendžia gavusi EFK
            nuomonę.

     5.     Kiekviena tolesnė dalis išmokama remiantis tuo, kad būtų tinkamai vykdoma naujoji
            Latvijos Vyriausybės ekonomikos programa (Ekonomikos stabilizavimo ir augimo
            atgaivinimo programa), įtraukta į konvergencijos programą, ir konkrečiai specialios

LT                                                13                                                   LT
 ---pagebreak---       ekonominės politikos sąlygos, išdėstytos susitarimo memorandume. Inter alia, tai
      yra:

     (a)   Priimti aiškiai apibrėžtą vidutinės trukmės fiskalinę programą, skirtą iki
           2011 m. sumažinti valdžios sektoriaus biudžeto deficitą iki žemesnio už
           Sutartyje nustatytą pamatinę vertę (3 % BVP) lygio.

     (b)   Vykdyti 2009 m. biudžetą, kuris pataisytas 2008 m. gruodžio 12 d. priėmus
           papildomą biudžetą (ir kuris turi būti išsamiai patikslintas per pirmąjį 2009 m.
           ketvirtį) ir kuriame siekiama, kad valdžios sektoriaus deficitas būtų ne didesnis
           kaip 5 % BVP.

     (c)   Vidutinį nominalųjį viešojo sektoriaus darbo užmokestį 2009 m. sumažinti
           mažiausiai 15 % (palyginti su pradiniu 2008 m. lapkričio 14 d. biudžetu), o
           2010–2011 m. – dar 2 %.

     (d)   Viešojo sektoriaus ir vietos valdžios darbuotojų 2009 m. sumažinti mažiausiai
           5 %.

     (e)   Sugriežtinti biudžetinių procedūrų nustatymą ir vykdymą priimant fiskalinę
           sistemą ir biudžeto reformos įstatymą.

     (f)   Įvesti aiškią ir skaidrią tiesioginio viešojo administravimo darbuotojų darbo
           užmokesčio mokėjimo sistemą ir nustatyti bendrą viešojo administravimo
           institucijų žmogiškųjų išteklių planavimo ir valdymo sistemą.

     (g)   Nustatyti didesnio bankų sektoriaus stabilumo vidutinės trukmės ir ilguoju
           laikotarpiu užtikrinimo mechanizmus, įskaitant įvairias priežiūros, rizikos
           ribojimo ir monetarinės politikos priemones. Šiomis priemonėmis reikėtų
           apriboti kreditavimo augimą iki priimtino lygmens ir išvengti didelės
           priklausomybės nuo neužtikrinto finansavimo iš užsienio. Bankų sistemoje
           reikia atlikti tikslingus tyrimus siekiant užtikrinti, kad visi bankai būtų mokūs
           ir turėtų pakankamai kapitalo.

     (h)   Imtis tinkamų privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo priemonių. Turi
           būti sutvirtintas tinkamas esamos skolos restruktūrizavimo, kiek jis susijęs su
           skolos terminais ir valiuta, teisinis pagrindas. Prioritetu taip pat reikia laikyti
           nemokumo procedūrų palengvinimą ir spartų sanavimo planų įgyvendinimą.

     (i)   Užtikrinti, kad likę smulkieji „Parex“ banko akcininkai nepasinaudotų banko
           problemų sprendimu ir finansinio stabilumo didinimo priemonėmis, ir tam
           visiškai nacionalizuoti „Parex“ banką.

     (j)   Imtis struktūrinių reformos priemonių, kurios remiamos Lisabonos strategijoje
           ir įgyvendinamos pagal Latvijos nacionalinę reformų programą, įskaitant
           aktyvią darbo rinką ir mokymosi visą gyvenimą politiką, aktyvesnį privačiojo
           sektoriaus atstovų dalyvavimą mokslinių tyrimų bei plėtros ir inovacijų
           diegimo veikloje, eksporto skatinimo priemones ir administracinių kliūčių
           verslui šalinimą.

LT                                         14                                                    LT
 ---pagebreak---             (k)    Įgyvendinti ES lėšomis finansuojamus projektus tokiu mastu, kaip planuota,
                   siekiant padėti padidinti atviro užsienio prekybai sektoriaus įtaką ekonomikos
                   augimui.

            (l)    Imtis priemonių, kad būtų pagerintos galimybės gauti finansavimą įmonėms ir
                   verslininkams, kurių paraiškos struktūriniams fondams patvirtintos arba kurie
                   ketina teikti paraišką struktūriniams fondams.

     Šis sprendimas skirtas Latvijos Respublikai. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame
     leidinyje.

     Priimta Briuselyje […]
                                               Tarybos vardu
                                               Pirmininkas

LT                                               15                                                 LT
 ---pagebreak---                                  POVEIKIO BIUDŽETUI PAŽYMA

                                 (plg. su vidaus taisyklių 16 straipsniu)

     POLITIKOS SRITIS: 01 ANTRAŠTINĖ DALIS. EKONOMIKOS IR FINANSŲ
     REIKALAI

     VEIKLA: FINANSINĖS OPERACIJOS IR PRIEMONĖS

     VEIKLOS PAVADINIMAS: VIDUTINĖS TRUKMĖS ES FINANSINĖ PAGALBA
     LATVIJAI
     1.       PASIŪLYMO PAVADINIMAS: ATITINKAMA BIUDŽETO IŠLAIDŲ
              KATEGORIJA IR ANTRAŠTINĖ DALIS
              01 04 01 01 EB garantija Bendrijos paskoloms, skirtoms mokėjimų balansui
              sureguliuoti
     2.       TEISINIS PAGRINDAS:
              119 straipsnis; 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas Nr. 332/2002.
     3.       BENDRIEJI FINANSINIŲ METŲ DUOMENYS (EUR)
              Šis punktas sudaro Europos Sąjungos teikiamos garantijos struktūrą. Ji leis Komisijai
              aptarnauti skolą (grąžinti pagrindinę skolos dalį, sumokėti palūkanas ir kitas išlaidas)
              tuo atveju, jei skolininkas (Latvija) nevykdytų įsipareigojimų.
              Biudžeto įrašas („p.m.“), kuriame nurodyta biudžeto garantija, bus panaudotas tik
              tuomet, jei bus faktiškai pareikalauta šios garantijos. Tikimasi, kad biudžeto
              garantijos nebus pareikalauta.
              3a – Einamieji metai
              Netaikoma
                                                         ĮA

     Pradinė asignavimo suma
     finansiniams     metams
     (biudžetas)

     Perkeltos sumos

     Papildomas asignavimas

     Bendra asignavimo suma

     Kitoje darbo programoje
     jau numatyti asignavimai

     Turimas likutis

     Suma siūlomai veiklai

LT                                                  16                                                   LT
 ---pagebreak---                3b – Perkėlimas į kitą laikotarpį
               Netaikoma
                                                        ĮA

     Perkėlimas        į      kitą
     laikotarpį

     Kitoje darbo programoje jau
     numatyti asignavimai

     Turimas likutis

     Suma siūlomai veiklai

               3c – Kiti finansiniai metai
               Netaikoma
                                                        ĮA

     Pradinė asignavimo suma                            p.m.
     finansiniams     metams
     (biudžetas)

     Perkeltos sumos

     Papildomas asignavimas

     Bendra asignavimo suma

     Kitoje darbo programoje
     jau numatyti asignavimai

     Turimas likutis

     Suma siūlomai veiklai                              p.m.

     4.        VEIKLOS APRAŠAS
               Siūlomą vidutinės trukmės finansinę pagalbą Latvijai sudaro 3,1 mlrd. EUR
               Bendrijos paskola (kuri bus finansuojama Bendrijai pasiskolinus tarptautinėse
               kapitalo rinkose). Ji bus suteikta kaip tarptautinio finansavimo paketo, kuriam
               priklauso ir 1,5 mlrd. SST (apie 1,7 mlrd. EUR) TVF paskola priėmus rezervinę
               priemonę, dalis. Šiaurės šalys suteiks 1,8 mlrd. EUR, o Estija, Čekija, Lenkija ir
               ERPB taip pat įsipareigojo suteikti iš viso 0,5 mlrd. EUR.
               Pagalba rodo norą padėti Latvijai, kurios kapitalo ir finansų rinkose susidarė įtampa
               apskritai rinkoje griežtėjant požiūriui į besivystančios ekonomikos rinkas. Bendrijos
               vidutinės trukmės finansine parama Latvijai ketinama mažinti likvidumo įtampą
               artimiausiu metu, atkurti ilgalaikį stabilumą stiprinant bankų sektorių, ištaisyti
               fiskalinį disbalansą ir priimti šalies politikos kryptis, kurios padėtų didinti
               konkurencingumą, išlaikant mažai svyruojantį valiutos kursą. Šia pagalba remiamą
               ekonominės politikos paketą sudaro neatidėliotinas ir tvarus fiskalinis
               konsolidavimas, visapusiška bankų problemų sprendimo strategija, didesni priežiūros

LT                                                 17                                                  LT
 ---pagebreak---             institucijų krizių valdymo gebėjimai, visapusiškos struktūrinės reformos ir kitos
            svarbios priemonės.
            Konsultuojantis su Ekonomikos ir finansų komitetu Komisijos administruojama
            pagalba yra būdas užtikrinti, kad ES ir toliau aktyviai dalyvautų formuojant
            ekonominę politiką Latvijoje ir kad ta politika atitiktų Latvijos įsipareigojimus
            Europos Sąjungoje bei Tarybos rekomendacijas, ypač kiek tai susiję su nacionalinės
            reformų programos bei konvergencijos programos įgyvendinimu.
            Bendrijos pasiskolintoms lėšoms, gautoms kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų,
            siekiant suteikti paskolą Latvijai, suteikiama Bendrijos garantija. Paskola gaunama
            kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų. Pagrindinė paskolų, kurios bus suteiktos
            Latvijai, suma yra 3,1 mlrd. EUR.
            Europos Sąjungos teikiamos garantijos struktūra sudarys galimybę Komisijai
            aptarnauti skolą, jei Latvija nevykdytų savo įsipareigojimų.
            Siekdama vykdyti įsipareigojimus, Komisija gali pasinaudoti savo grynųjų pinigų
            ištekliais, kad laikinai aptarnautų skolą. Tokiu atveju bus taikomas 2000 m. gegužės
            22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinančio
            Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos
            (OL L 130, 2000 5 31, p. 1), 12 straipsnis.
     5.     PATVIRTINTAS SKAIČIAVIMO METODAS
            Netaikoma.
     6.     MOKĖJIMO GRAFIKAS (EUR)
            Netaikoma.
     Išlaidų    Asignavimai
     kategorija                     Mokėjimai

                                                                              Vėlesni
                                                                              finansiniai
                                    n metai     n+1 metai n+2 metai n+3 metai metai

               n metai

               n+1 metai

               n metai

               n+1 metai

               Iš viso

LT                                              18                                                 LT