title: Komisijos rekomendacija (ES) 2022/554 2022 m. balandžio 5 d. dėl asmenų, bėgančių nuo Rusijos invazijos į Ukrainą, kvalifikacijų pripažinimo

text:
               2022 4 6

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               LI 107/1

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2022/554
      2022 m. balandžio 5 d.
      dėl asmenų, bėgančių nuo Rusijos invazijos į Ukrainą, kvalifikacijų pripažinimo
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  po 2022 m. vasario 24 d. prasidėjusios neišprovokuotos Rusijos karinės agresijos ir invazijos į Ukrainą, kurią Europos Sąjunga kuo griežčiausiai pasmerkė, į Europos Sąjungą atvyksta kaip niekada daug nuo karo bėgančių ir apsaugos siekiančių asmenų. Asmenų, priverstų palikti namus ir Ukrainą, skaičius pasiekė apie keturis milijonus;

                  (2)

                  2022 m. kovo 8 d. komunikate „Europos solidarumas su pabėgėliais ir tais, kurie bėga nuo karo Ukrainoje“ (1) Komisija pabrėžė, kad ES skyrė didelę paramą, kad padėtų nuo Rusijos invazijos į Ukrainą bėgantiems asmenims ir juos priimančioms valstybėms narėms. Tai, be kita ko, tiesioginė humanitarinė pagalba, skubi civilinės saugos pagalba, parama pasienyje, taip pat aiškus teisinis statusas, leidžiantis nuo karo bėgantiems asmenims nedelsiant gauti apsaugą ES;

                  (3)

                  savo 2022 m. kovo 23 d. komunikate „Nuo karo Ukrainoje bėgančių asmenų priėmimas: Europos pasirengimas tenkinti jų poreikius“ (2) Komisija nustatė priemones, kuriomis siekiama padėti asmenims, bėgantiems nuo Rusijos invazijos į Ukrainą, ir užtikrinti, kad jie galėtų veiksmingai naudotis savo teisėmis; tai ne tik neatidėliotinos priemonės, kuriomis siekiama suteikti pastogę, humanitarinę pagalbą ir galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, bet ir veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad asmenys būtų sklandžiai integruojami priimančiosiose šalyse ir turėtų galimybę mokytis, gauti būstą ir darbą. Valstybių narių valdžios institucijos, NVO ir savanoriai, visų pirma šalyse, į kurias atvykstama pirmiausiai (Lenkijoje, Rumunijoje, Slovakijoje ir Vengrijoje), taip pat galutinės paskirties šalyse, visomis išgalėmis stengiasi paremti ir apsaugoti asmenis, bėgančius nuo Rusijos invazijos į Ukrainą;

                  (4)

                  Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2022/382 (3), kuriuo aktyvuotas Direktyvoje 2001/55/EB (4) nustatytas laikinosios apsaugos mechanizmas, pagal kurį nuo Rusijos invazijos į Ukrainą bėgantiems asmenims, vos tik atvykusiems į Europos Sąjungą, suteikiamas aiškus teisinis statusas. Iš pradžių laikinoji apsauga bus teikiama vienus metus ir galės būti automatiškai pratęsta du kartus po šešis mėnesius kaskart. Laikinoji apsauga apima leidimą gyventi, socialinę paramą ir sveikatos priežiūrą, taip pat galimybes gauti būstą, mokytis ir dirbti;

                  (5)

                  Direktyvos 2001/55/EB 12 straipsnyje teigiama, kad asmenims, kurie naudojasi laikinąja apsauga, valstybės narės leidžia ne ilgesnį kaip laikinosios apsaugos terminas laikotarpį dirbti savarankiškai arba pagal darbo sutartį, laikantis profesinei veiklai taikomų nuostatų, taip pat naudotis švietimo suaugusiems, profesinio mokymo ir praktinės darbo vietos patirties galimybėmis;

                  (6)

                  teisė dalyvauti darbo rinkoje yra vienas pagrindinių laikinosios apsaugos aspektų. Patirtis rodo, kad ES nepriklausančių šalių piliečiai, ypač pabėgėliai, dažnai turi dirbti žemesnės nei jų turima kvalifikacija darbą (5). Paprastas ir greitas pripažinimo mechanizmas labai padeda užtikrinti, kad asmenys, kuriems suteikta laikinoji apsauga, galėtų dirbti jų kvalifikaciją atitinkantį darbą. Tai palengvina jų integraciją ir padeda geriau išnaudoti jų įgūdžius, o tai naudinga tiek pačiam asmeniui, tiek priimančiajai bendruomenei. Taip pat užtikrinama, kad asmenys laikinosios apsaugos laikotarpiu įgytų reikiamos patirties bei įgūdžių ir vėliau į kilmės šalį grįžtų patobulinę kvalifikaciją;

                  (7)

                  Komisijos 2021–2027 m. integracijos ir įtraukties veiksmų plane (6) pripažįstama, kad siekiant greitesnės ir sąžiningesnės pabėgėlių ir migrantų įtraukties į darbo rinką labai svarbu palengvinti ne ES šalyse įgytų kvalifikacijų pripažinimą ir padidinti jų palyginamumą su ES įgytomis kvalifikacijomis. Veiksmų plane taip pat pripažįstama, kad daugelis labai išsilavinusių migrantų ir pabėgėlių, ypač moterų, yra per aukštos kvalifikacijos savo darbui ir dėl to gali sumenkti jų įgūdžiai. Veiksmų plane valstybės narės raginamos užtikrinti, kad užsienyje įgytų kvalifikacijų pripažinimo procedūros būtų greitos, sąžiningos, skaidrios ir prieinamos;

                  (8)

                  jei valstybė narė pasirinko reglamentuoti konkrečią profesiją (7), tam, kad pagal darbo sutartį arba savarankiškai galėtų užsiimti reglamentuojama veikla pagal tą profesiją, asmenys, kuriems suteikta laikinoji apsauga, turės gauti profesinės kvalifikacijos pripažinimą. Skirtingose valstybėse narėse reglamentuojamos gali būti, pavyzdžiui, įvairios sveikatos, mokymo, teisės, socialinės ar amatų sričių profesijų grupės. Trečiųjų šalių piliečių profesinės kvalifikacijos pripažįstamos nacionaliniu lygmeniu, taikant priimančiosios valstybės narės teisę ir procedūras, išskyrus atvejus, kai taikomi tarptautiniai susitarimai;

                  (9)

                  nereglamentuojamų profesijų atveju įdarbinimo reikalavimai nėra reglamentuojami teisės aktais ir gali būti įvairūs – nuo labai specifinių iki labai bendro pobūdžio. Šių profesijų srityje nėra jokių reglamentavimo kliūčių įdarbinti asmenį, kurio kvalifikacijos nebuvo pripažintos, ir nėra vieno kvalifikacijų pripažinimo proceso, kad asmuo galėtų pradėti dirbti nereglamentuojamą darbą (8);

                  (10)

                  kai kuriose valstybėse narėse ir regionuose trūksta įvairių pramonės ekosistemų darbuotojų (9), įskaitant kelias reglamentuojamas profesijas. Profesinių kvalifikacijų pripažinimas gali padėti pašalinti kai kuriuos iš šių trūkumų ir padėti užtikrinti, kad darbo rinka būtų labiau subalansuota;

                  (11)

                  profesinių kvalifikacijų pripažinimas turėtų būti papildytas sistema, kuri leistų praktiškai užsiimti profesine veikla, padėtų išvengti biurokratinių kliūčių ir suteiktų patarimų tiems, kuriems jų reikia;

                  (12)

                  nuo karo bėgantiems asmenims pirmiausia rūpės ne jų kvalifikacijos pripažinimas. Vis dėlto svarbu pateikti gaires ir pagrindinę informaciją, kad prireikus tokie asmenys galėtų tuo naudotis. Be valstybių narių teikiamos informacijos, Komisija sukūrė svetainę „ES solidarumas su Ukraina“ (10);

                  (13)

                  Tarybos įgyvendinimo sprendime (ES) 2022/382 nustatyta, kad valstybės narės turi taikyti laikinąją apsaugą arba tinkamą apsaugą pagal nacionalinę teisę ne tik Ukrainos, bet ir kitų ne ES šalių piliečiams, galintiems įrodyti, kad jie teisėtai gyveno Ukrainoje iki 2022 m. vasario 24 d. – turėjo leidimą nuolat gyventi. Todėl, kiek įmanoma pagal nacionalinę teisę, Komisija ragina valstybes nares šią Rekomendaciją taikyti ne tik asmenims, kurie naudojasi laikinąja apsauga, bet ir asmenims, kurie pabėgo nuo Rusijos invazijos į Ukrainą ir kuriems pagal nacionalinę teisę suteikiama tinkama apsauga pagal minėtą sprendimą;

                  (14)

                  Direktyva 2005/36/EB (11) netaikoma trečiųjų šalių piliečiams, įskaitant asmenis, kurie naudojasi laikinąja apsauga. Joje nustatytos ES piliečių kvalifikacijų, kurias suteikė trečiosios šalys, pripažinimo taisyklės. Pagal direktyvą valstybėms narėms nustatoma prievolė nepripažinti jokios ES [piliečių ]arba ES nepriklausančių šalių piliečių turimos kvalifikacijos, susijusios su III antraštinės dalies III skyriuje išvardytomis profesijomis, nebent būtų tenkinami tame skyriuje nustatyti būtiniausi rengimo reikalavimai. Tai šios profesijos: gydytojai, tam tikri gydytojai specialistai, bendrosios praktikos slaugytojai, gydytojai odontologai, veterinarijos gydytojai, akušeriai, vaistininkai ir architektai. Tais atvejais, kai nuo Rusijos agresijos bėgantys specialistai šių būtiniausių rengimo reikalavimų neatitinka, labai svarbu nustatyti, kaip jie galėtų įgyti trūkstamą kompetenciją ir kaip būtų galima užtikrinti tinkamą ir sparčią jų integraciją į darbo rinką;

                  (15)

                  dabartinėmis aplinkybėmis sparčiai atvyksta labai daug asmenų, daugelis iš jų gali būti aukštos kvalifikacijos. Seniai įtvirtintos valstybėse narėse taikomos pripažinimo sistemos ir procedūros gali būti netinkamos tokiam dideliam paraiškų skaičiui nagrinėti vienu metu. Visų pirma priimančiųjų valstybių narių kompetentingos institucijos gali nesugebėti įvertinti kiekvienos konkrečios paraiškos ir atlikti atitinkamos išsamios analizės;

                  (16)

                  valstybės narės turi turėti informacijos apie Ukrainos kvalifikacijas, Ukrainos kvalifikacijų sistemą ir Ukrainos kvalifikacijų sandarą, kad galėtų supaprastinti procesus ir sparčiai vertinti kvalifikacijų pripažinimo paraiškas;

                  (17)

                  Ukraina yra pagal Bolonijos procesą sukurtos Europos aukštojo mokslo erdvės narė. Bolonijos procesas padeda užtikrinti aukštojo mokslo sistemų visame Europos regione nuoseklumą ir skatina sąžiningą ir skaidrų kvalifikacijų pripažinimą. Vienas pagrindinių jo tikslų – remti darbuotojų ir studentų mobilumą. Bolonijos procese dalyvaujančios šalys susitarė užtikrinti abipusį kvalifikacijų pripažinimą akademiniais tikslais. Aukštojo mokslo kvalifikacijų pripažinimo tiek profesiniais tikslais, tiek tolesnio mokymosi reikmėms taisyklės nustatytos Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse konvencijoje (Lisabonos kvalifikacijų pripažinimo konvencija) (12), kurios Šalys yra visos valstybės narės, išskyrus Graikiją, taip pat Ukraina ir kitos ES nepriklausančios šalys;

                  (18)

                  Europos regiono informacijos centrų tinklo ir Europos Sąjungos nacionalinių akademinio pripažinimo informacijos centrų bendras tinklas (ENIC-NARIC) parengė programos „Erasmus+“ projektą Q-ENTRY – duomenų bazę, kurioje teikiama valstybių narių ir ES nepriklausančių šalių informacija apie baigus mokyklą suteikiamas kvalifikacijas, leidžiančias siekti aukštojo mokslo. Šioje duomenų bazėje teikiama informacija apie Ukrainos kvalifikacijas, galinti praversti pripažįstant asmenų, kuriems suteikta laikinoji apsauga, kvalifikacijas;

                  (19)

                  pareiškėjai valstybėse narėse gali neturėti galimybės pateikti formalių kvalifikacijų įrodymų. Nuo Rusijos invazijos į Ukrainą bėgantys asmenys galėjo būti priversti išvykti be jų kvalifikacijas įrodančių dokumentų originalų. Lisabonos kvalifikacijų pripažinimo konvencijos VII straipsniu Šalys įpareigojamos pagal savo atitinkamą teisinę sistemą imtis visų įmanomų pagrįstų veiksmų, kad tais atvejais, kai pabėgėlių kvalifikacijų negalima įrodyti jokiais dokumentais, užtikrintų kitokius pabėgėlių kvalifikacijų vertinimo būdus. Rekomendacijoje dėl pabėgėlių kvalifikacijų pripažinimo pagal Lisabonos kvalifikacijų pripažinimo konvenciją ir aiškinamajame memorandume (13) pateikiama daugiau gairių, kokių veiksmų valstybės narės turėtų imtis šioje situacijoje, kad tinkamai įgyvendintų konvencijos VII straipsnį;

                  (20)

                  Ukraina yra viena ilgalaikių Europos mokymo fondo šalių partnerių. Europos mokymo fondas sukūrė išteklių centrą (14), kad padėtų pripažinti Ukrainos kvalifikacijas, įgūdžius ir studijas. Išteklių centre bus teikiama informacija ir dokumentai, pavyzdžiui, Ukrainos kvalifikacijų ataskaitos ir vertinimai, taip pat informacija apie Ukrainos kvalifikacijų sistemą bei sandarą ir Ukrainos švietimo ir mokymo sistemą apskritai. Centre taip pat bus teikiami darbo rinkos tyrimai ir analizė, projektų ataskaitos, informacija apie kontaktinius punktus ir nuorodos į susijusias interneto svetaines, pavyzdžiui, kvalifikacijų duomenų bazes. Be to, centras dalysis Nacionalinių akademinio pripažinimo informacijos centrų tinklo (NARIC) pagal programą „Erasmus+“ parengtais ištekliais, pavyzdžiui, suteiks prieigą prie įgyvendinant projektą „SCAN-d“ sukauptų daugiau kaip 300 Ukrainos diplomų pavyzdžių. Išteklių centras teiks nuorodas į atitinkamas duomenų bazes ir informaciją apie Ukrainos aukštojo mokslo sistemą bei akademines kvalifikacijas, teikiamą svetainėje „Jūsų Europa“ (15) ir ENIC-NARIC tinklo svetainėje (16);

                  (21)

                  Komisijos sukurta vertimo priemonė „eTranslation“ atitinkamai pritaikyta – dabar galima versti ir į ukrainiečių k. bei iš jos. Gali praversti ir vertimo iš rusų k. galimybė, nes daugelio Ukrainos specialistų diplomai parengti rusų kalba. Ši priemonė suteikia galimybę atpažinti tekstą paveikslėliuose ar nuskenuotuose dokumentuose (atliekamas vadinamasis optinis ženklų atpažinimas). Tai padės kompetentingoms institucijoms sutaupyti laiko ir paspartinti procesus;

                  (22)

                  sveikatos priežiūros specialistų, galinčių padėti tenkinti neatidėliotinus asmenų, bėgančių nuo Rusijos invazijos į Ukrainą, poreikius, paklausa yra didelė ir toliau didėja. Įvairios patirties sveikatos priežiūros srityje turintys kvalifikuoti specialistai galėtų padėti ją tenkinti. Kadangi tarp asmenų, bėgančių nuo Rusijos invazijos į Ukrainą, yra daug vaikų, ypatingą dėmesį reikia skirti pediatrijai ir susijusioms medicinos specialybėms, taip pat psichikos sveikatos priežiūros paslaugoms, nes nuo karo bėgantys asmenys gali būti patyrę didelių traumų. Kalbos barjeras neturėtų trukdyti kuo greičiau imtis gydyti šiuos asmenis, kad žala būtų sumažinta. Kai pasitikėjimui stiprinti ir sėkmingam gydymui užtikrinti būtina bendrauti žodžiu, reikiamas paslaugas galėtų teikti ukrainiečių kalbą mokantys specialistai;

                  (23)

                  per COVID-19 krizę Komisija paskelbė sveikatos priežiūros specialistų turimų ES ir ELPA nepriklausančių šalių kvalifikacijų pripažinimo gaires (17);

                  (24)

                  atsižvelgiant į tai, kad vaikų, per karą pabėgusių iš Ukrainos, yra daug, labai reikia ukrainietiškai kalbančių mokytojų, kurie padėtų šiems vaikams kuo greičiau pradėti mokytis, taip pat jiems užtikrinti stabilią dienotvarkę. Ekspertai pabrėžė, kad vaikams mokyklinė dienotvarkė labai svarbi, nes tokiais sukrečiančiais ir baisiais laikais tai gali tapti emocine atrama (18). Labai svarbu užtikrinti, kad vyriausybėms ir kitoms valdžios institucijoms pakaktų išteklių bei pajėgumų ir perkeltiesiems, ir vietos gyventojams teikti visapusišką, lygiateisišką ir kokybišką išsilavinimą. Tai pasakytina apie visus lygmenis – ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą, pradinį, vidurinį, profesinį ir aukštąjį mokslą. Siekdamos šio tikslo valdžios institucijos turėtų kuo geriau panaudoti tarp perkeltųjų asmenų esančius mokytojus ir kitus švietimo srities darbuotojus ir siekti didinti priimančiųjų šalių švietimo sistemų kultūrinį sąmoningumą (19). Jei nėra galimybių mokyti klasėse, gali būti svarstoma nuotolinio mokymo galimybė. Programos „Erasmus+“ platformoje „School Education Gateway“ mokytojams ir kitiems darbuotojams suteikiama galimybė susipažinti su pagalbine medžiaga, rekomendaciniais dokumentais ir švietimo ištekliais, be kita ko, ukrainiečių kalba;

                  (25)

                  2007 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimu buvo įsteigta profesinių kvalifikacijų pripažinimo koordinatorių grupė (20), kuri, be kita ko, turėjo pradėti valstybių narių valdžios institucijų ir Komisijos bendradarbiavimą profesinių kvalifikacijų pripažinimo klausimais. Valstybės narės jau gali būti sukūrusios išsamias ES nepriklausančių šalių kvalifikacijų vertinimo ir pripažinimo sistemas. Ši grupė gali tapti forumu, kuriame Komisija ir valstybės narės palaikytų nuolatinį dialogą ir būtų galima stebėti, ar ši Rekomendacija įgyvendinama veiksmingai. Siekiant veiksmingai įgyvendinti šias rekomendacijas, labai svarbu įtraukti nuo Rusijos agresijos bėgančių asmenų atstovus, Ukrainos kompetentingas institucijas ir pilietinę visuomenę;

                  (26)

                  valstybėms narėms paprašius, Komisija gali suteikti joms pritaikytų ekspertinių žinių, kad jos galėtų įgyvendinti šias rekomendacijas pagal savo techninės paramos priemonę,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

         ASMENŲ, KURIE NAUDOJASI LAIKINĄJA APSAUGA, PROFESINIŲ KVALIFIKACIJŲ PRIPAŽINIMO ORGANIZAVIMAS

                  1.

                  Komisija ragina valstybes nares užtikrinti, kad specialistai, kurie naudojasi laikinąja apsauga pagal Direktyvą 2001/55/EB, galėtų gauti jų kvalifikacijos lygį atitinkantį darbą, pasikliaudami veiksminga, sparčia ir gerai veikiančia jų profesinių kvalifikacijų pripažinimo sistema. Šiomis aplinkybėmis valstybės narės turėtų imtis priemonių ir įvertinti numatomą atvykstančių specialistų skaičių, siekdamos užtikrinti, kad turės pakankamai pajėgumų nagrinėti paraiškas dėl pripažinimo.

                  2.

                  Komisija rekomenduoja valstybėms narėms skubiai priimti sprendimus dėl atvykstančių specialistų, kurie naudojasi laikinąja apsauga, kvalifikacijų pripažinimo. Jei mokymas, specialisto įgytas kilmės šalyje, labai skiriasi nuo mokymo, reikalingo tai pačiai veiklai priimančiojoje valstybėje narėje, valstybės narės turėtų priimti sprendimą taikyti bet kokią kompensacinę priemonę kuo greičiau – jos raginamos tai padaryti ne vėliau kaip per mėnesį nuo tos dienos, kai pareiškėjas kreipiasi dėl pripažinimo.

                  3.

                  Komisija rekomenduoja valstybėms narėms kuo labiau sumažinti profesinių kvalifikacijų pripažinimo formalumus. Šiuo tikslu valstybės narės raginamos:

                              —

                              paspartinti procesą ir nustatyti specialistų, kurie naudojasi laikinąja apsauga, paraiškų nagrinėjimo skubos tvarką;

                              —

                              užtikrinti, kad būtų reikalaujama tik pagrindinių dokumentų;

                              —

                              priimti įrodymus, kurie nėra dokumentų originalai (pvz., skaitmenines kopijas);

                              —

                              netaikyti tam tikrų reikalavimų, pvz., neprašyti patvirtintų vertimų;

                              —

                              jei įmanoma, sumažinti arba panaikinti išlaidas, pvz., paraiškų teikimo mokesčius.

                        Kilus abejonių dėl kvalifikacijos tikrumo, patikrinimas turėtų būti greitas ir veiksmingas. Šiuo tikslu gali būti naudojamos tokios skaitmeninės priemonės, kaip FRAUDOC – kredencialų vertintojams skirtos gairės dėl „diplomų fabrikų“ ir dokumentų klastojimo (21).

                  4.

                  Komisija ragina valstybes nares laikytis lankstaus požiūrio į atvykstančius specialistus, kurie naudojasi laikinąja apsauga, kad per trumpą laiką būtų galima išnagrinėti daug bylų ir gauti teigiamus rezultatus. Visų pirma valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę tikrinti specialistų kvalifikaciją tik jei tai būtina ir panaikinti visus nebūtinus apribojimus ir reikalavimus. Komisija primena priimančiosioms valstybėms narėms, kad specialistų, kurių rengimui netaikomi suderinti būtiniausi rengimo reikalavimai, kvalifikacijas tikrinti galima, bet neprivaloma.

                  5.

                  Komisija ragina valstybes nares nustatyti atvejus, kai išsamus paraiškų dėl pripažinimo vertinimas nėra būtinas, ypač jei valstybė narė anksčiau įvertino tam tikros profesijos kvalifikaciją ir nėra rimtų abejonių dėl jos lygiavertiškumo panašioms kvalifikacijoms priimančiojoje valstybėje narėje. Jei tokio ankstesnio vertinimo rezultatas yra teigiamas, išsamus vertinimas neturėtų būti būtinas.

                  6.

                  Komisija ragina valstybes nares užtikrinti greitą ir veiksmingą pripažinimo procedūrą net tais atvejais, kai reikia atlikti išsamų kvalifikacijų vertinimą. Tokiais atvejais priimančioji valstybė narė galėtų atlikti vertinimą laikydamasi panašaus požiūrio į bendrąją pripažinimo sistemą pagal Direktyvą 2005/36/EB.

         ASMENŲ, KURIE NAUDOJASI LAIKINĄJA APSAUGA, AKADEMINIO PRIPAŽINIMO PALENGVINIMAS

                  7.

                  Komisija rekomenduoja valstybėms narėms skatinti atsakingas institucijas greitai, lanksčiai ir veiksmingai vykdyti akademinio pripažinimo procedūras.

                  8.

                  Komisija rekomenduoja valstybėms narėms automatiškai pripažinti Ukrainos aukštojo mokslo kvalifikacijas, atitinkančias visus Bolonijos proceso reikalavimus.

                  9.

                  Komisija rekomenduoja valstybėms narėms toliau remti nacionalinius akademinio pripažinimo informacijos centrus (NARIC), siekiant užtikrinti, kad jie turėtų reikiamų išteklių bei pajėgumų ir galėtų tvarkyti daugiau pripažinimo prašymų, be to, teiktų paramą, gaires ir rengtų kvalifikacijos vertintojų mokymus.

                  10.

                  Komisija rekomenduoja užtikrinti, kad, kiek įmanoma ir laikantis nacionalinės teisės, vienoje valstybėje narėje priimtas sprendimas dėl pripažinimo būtų pripažįstamas kitose valstybėse narėse.

         INFORMACIJOS TEIKIMAS IR ELEKTRONINIŲ PRIEMONIŲ NAUDOJIMAS

                  11.

                  Komisija rekomenduoja, kad valstybės narės savo pirminės grandies tarnyboms pateiktų tinkamą ir paprastą informaciją ukrainiečių kalba apie jų teritorijoje taikomas pripažinimo procedūras. Informacija taip pat turėtų būti prieinama skaitmeniniu būdu ir pritaikyta iš Ukrainos atvykstančių asmenų poreikiams ir padėčiai, visų pirma paaiškinant Ukrainos ir priimančiosios šalies skirtumus.

                  12.

                  Komisija ragina valstybes nares paspartinti pripažinimo procesus, naudojantis priemone „eTranslation“ (22). Jei įmanoma, turėtų pakakti mašininio vertimo.

                  13.

                  Komisija ragina valstybes nares užtikrinti skaidrumą tarpusavyje ir su Komisija ir dalytis visa turima informacija apie Ukrainos kvalifikacijas ir Ukrainos švietimo sistemą. Komisijos prašymu Europos mokymo fondas sukūrė Ukrainos kvalifikacijų išteklių centrą, kuriame galima dalytis informacija.

         VEIKSMAI, KAI NEPAKANKA KVALIFIKACIJOS ĮRODYMŲ

                  14.

                  Tais atvejais, kai trūksta kvalifikacijos įrodymų, Komisija ragina valstybes nares pirmiausiai patikrinti, ar pasitelkus Ukrainos valdžios institucijas nebūtų galima gauti patikimą įgytos kvalifikacijos patvirtinimą. Siekdama palengvinti šį procesą, Komisija drauge su valstybėmis narėmis bendradarbiaus su Ukrainos valdžios institucijomis ir kvalifikaciją suteikiančiomis institucijomis, kad būtų patvirtinti trūkstami kvalifikacijos dokumentai, ir išnagrinės, ar tam tikslui gali būti pasinaudota Europos skaitmeniniais mokymosi kredencialais (23), skaitmeniniu būdu pakartotinai išduodant kvalifikaciją patvirtinančius dokumentus.

                  15.

                  Komisija primena valstybėms narėms, kad, jei nėra jokio kito sprendimo, Europos Tarybos kartu su partneriais parengtame Europos pabėgėlių kvalifikacijų pase (24) numatytas kvalifikacijos, įgytos baigus vidurinę mokyklą, vertinimas remiantis turimais dokumentais ir struktūruotu pokalbiu. Pats kvalifikacijos pasas nėra laikomas oficialiu pripažinimo aktu, tačiau jis padeda įvertinti pabėgėlio galimai turimą kvalifikaciją ir gali būti taikomas ir asmenims, kuriems suteikta laikina apsauga. Taip pat būtų galima išnagrinėti kitas priemones, pavyzdžiui, UNESCO parengtą kvalifikacijų pasą (25) ir panašias sistemas, sukurtas pagal programą „Erasmus+“ (pavyzdžiui, REACT – Pabėgėlių kvalifikacijų pripažinimo priemonių rinkinį) (26).

         TAM TIKROMS PROFESIJOMS TAIKOMI KONKRETŪS REIKALAVIMAI

                  16.

                  Komisija ragina valstybes nares išnagrinėti, kaip asmenis, kurie naudojasi laikinąja apsauga, būtų galima, kai tinkama, įdarbinti sveikatos priežiūros paslaugų srityje, be kita ko:

                              —

                              nustatyti gerąją patirtį, pagal kurią ES nepriklausančių šalių piliečiai gali dalyvauti sveikatos priežiūros specialistams skirtose paspartintose programose, jiems sudarant palankesnes sąlygas dirbti pagal profesiją;

                              —

                              įvertinti galimybę steigti ekstrateritorines sveikatos priežiūros įstaigas, kad sveikatos priežiūros darbuotojai, kurie naudojasi laikinąja apsauga, jose galėtų gydyti iš Ukrainos perkeltus asmenis (pvz., Ukrainos lauko ligonines, veikiančias valstybės narės teritorijoje);

                              —

                              įvertinti Ukrainos medicinos specialistų mokymo programas ir, kai įmanoma, parengti trumpalaikes kvalifikacijos kėlimo programas, kad būtų laikomasi tam tikroms profesijoms taikomų būtiniausių rengimo standartų.

                  17.

                  Specialistams, kurių kvalifikacija neatitinka Direktyvoje 2005/36/EB nustatytų būtiniausių rengimo reikalavimų, Komisija ragina valstybes nares taikyti tokį patį požiūrį, koks nustatytas gairėse dėl COVID-19 krizės, siekiant pripažinti sveikatos priežiūros specialistus, įgijusius kvalifikaciją ES/ELPA nepriklausančiose šalyse. Vis dėlto valstybės narės asmenims, kurie naudojasi laikinąja apsauga, gali leisti vykdyti tam tikrą veiklą turint kitokį negu tikrojo profesijos nario statusą. Pavyzdžiui, trečiosios šalies kvalifikuotam slaugytojui, kurio kvalifikacija neatitinka būtiniausių rengimo reikalavimų, gali būti leidžiama dirbti asmens sveikatos priežiūros padėjėju.

                  18.

                  Komisija ragina valstybes nares išnagrinėti įvairius būdus, kaip užtikrinti, kad mokytojams ir kitiems švietimo specialistams būtų nedelsiant suteikiama galimybė įsidarbinti atitinkamame veiklos sektoriuje, pavyzdžiui:

                              —

                              Ukrainoje mokytojo profesinę kvalifikaciją įgijusius asmenis, kurie naudojasi laikinąja apsauga, įdarbinti mokyklose, kuriose mokosi vaikai, bėgantys nuo Rusijos invazijos į Ukrainą;

                              —

                              mokytojams suteikti galimybių mokytis kalbų;

                              —

                              ukrainietiškai kalbančius mokytojus paskirti į papildomų pajėgumų turinčias mokyklas, kuriose trūksta mokytojų;

                              —

                              netrukus po profesinių kvalifikacijų pripažinimo pakeisti Ukrainoje profesinę kvalifikaciją įgijusių mokytojų, priimančiose šalyse laikinai įdarbintų mokytojų padėjėjais, darbo sutartis kvalifikuotų mokytojų sutartimis;

                              —

                              pedagogikos studentams, kurie naudojasi laikinąja apsauga, padėti dalyvauti priimančiųjų šalių mokytojų rengimo ir mokymo programose.

                  19.

                  Komisija ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas įdarbinti švietimo darbuotojus, kurie naudojasi laikinąja apsauga, formaliojo ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros struktūrose, pavyzdžiui, vaikų lopšeliuose ir darželiuose, taip pat neformaliose struktūrose, pavyzdžiui, žaidimų centruose, atsižvelgiant į didelę šių profesijų įvairovę visoje Europoje.

                  20.

                  Komisija pabrėžia, kad taikant priemones, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos įdarbinti švietimo ir mokymo specialistus, kurie naudojasi laikinąja apsauga, turi būti atsižvelgiama į nacionalines vaikų ir jaunimo apsaugos nuostatas.

         PALANKESNIŲ SĄLYGŲ UŽSIIMTI REGLAMENTUOJAMA PROFESINE VEIKLA SUDARYMAS

                  21.

                  Komisija ragina valstybes nares užtikrinti, kad specialistai galėtų vykdyti savo profesinę veiklą ir, kai bus pripažintos jų profesinės kvalifikacijos, patekti į darbo rinką be nereikalingų administracinių kliūčių ir gavę reikiamą paramą.

                  22.

                  Komisija rekomenduoja, kad valstybės narės įmonėms nenustatytų ir netaikytų reikalavimo prieš įdarbinant asmenį, kuris naudojasi laikinąja apsauga, įrodyti, kad joms nepavyko įdarbinti ES piliečio.

                  23.

                  Komisija rekomenduoja valstybėms narėms užtikrinti, kad būtų įvertinti visi atitinkami asmenų, kurie naudojasi laikinąja apsauga, profesiniai įgūdžiai ir kompetencija, nepriklausomai nuo to, ar jie įgyti formaliojo, savaiminio ar neformaliojo mokymosi būdu, ir kad į juos būtų atsižvelgta. Komisija ragina valstybes nares padėti žmonėms užregistruoti savo įgūdžius ir kvalifikacijas, be kita ko, teikiant individualią paramą. Kad būtų lengviau fiksuoti ir vertinti įgūdžius ir kompetencijas, galima naudotis priemone „Europass“ (27) ir trečiųjų šalių piliečių įgūdžių nustatymo ES šablonu (28).

                  24.

                  Komisija rekomenduoja valstybėms narėms taikyti priemones, kuriomis asmenims, kurie naudojasi laikinąja apsauga ir kurie nemoka priimančiosios šalies kalbos arba ją moka nepakankamai, būtų sudarytos palankesnės sąlygos dirbti pagal profesiją, pavyzdžiui, jiems rengti kalbos kursus, sudaryti sąlygas dirbti pagal profesiją prižiūrimiems arba tokioje aplinkoje, kurioje priimančiosios šalies kalbą mokėti nebūtina.

         TOLESNI VEIKSMAI, SUSIJĘ SU SIŪLOMOMIS PRIEMONĖMIS

                  25.

                  Komisija ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su Ukrainos valdžios institucijomis, Ukrainos pilietinės visuomenės atstovais, įskaitant Ukrainos diasporą, ir Komisija, kad būtų remiami praktiniai sprendimai dėl kvalifikacijų pripažinimo ir sklandžios asmenų, kurie naudojasi laikinąja apsauga, integracijos į darbo rinką.

                  26.

                  Komisija inicijuos ir koordinuos specialius profesinių kvalifikacijų pripažinimo koordinatorių grupės posėdžius. Ši grupė reguliariai susitiks aptarti nacionalinės šios srities praktikos ir keistis duomenimis. Komisija į šiuos susitikimus kvies atitinkamų Ukrainos valdžios institucijų atstovus. Diskusijos ir tarpusavio mokymasis bus inicijuoti ir kitose atitinkamose struktūrose, pavyzdžiui, Europos švietimo erdvės pagrindų darbo grupėse ir Akademinio pripažinimo informacijos centrų tinkle (ENIC-NARIC).

                  27.

                  Siekiant paspartinti procesą ir išvengti dubliavimosi, Komisija prašo valstybių narių pasidalyti savo ekspertinėmis žiniomis specialiuose ad hoc susitikimuose. Šiame etape ypač svarbu bendradarbiauti, aktyviai keistis geriausia patirtimi ir informacija.

         Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 5 d.

               Komisijos vardu

            Thierry BRETON

               Komisijos narys

         (1)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos solidarumas su pabėgėliais ir tais, kurie bėga nuo karo Ukrainoje“, COM(2022) 107 final.

         (2)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nuo karo Ukrainoje bėgančių asmenų priėmimas: Europos pasirengimas tenkinti jų poreikius“, COM(2022) 131 final.

         (3)  2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga (OL L 71, 2022 3 4, p. 1).

         (4)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (OL L 212, 2001 8 7, p. 12).

         (5)  OECD (2019), Ready to Help? Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants, OECD Publishing, Paris, https://doi.org/10.1787/9789264311312-en.

         (6)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2021–2027 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų planas“, COM(2020) 758 final.

         (7)  Pagal Direktyvos 2005/36/EB 3 straipsnio 1 dalies a punktą reglamentuojama profesija – profesinės veiklos rūšis arba profesinės veiklos rūšių grupė, kuria verčiantis (arba verčiantis vienu iš jos būdų) pagal įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas tiesiogiai arba netiesiogiai reikalaujama specifinės profesinės kvalifikacijos turėjimo; visų pirma vertimosi būdu laikomas profesinio vardo, kurio naudojimas įstatymais ir kitais teisės aktais leidžiamas tik turintiesiems tam tikrą profesinę kvalifikaciją, naudojimas.

         (8)  https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx

         (9)  Pranešama, kad trūksta, pavyzdžiui, santechnikų, slaugos specialistų, suvirintojų, statybos inžinierių, bendrosios praktikos gydytojų, mūrininkų, elektrikų, apskaitininkų ir stogdengių. Žr. Europos darbo institucijos 2021 m. ataskaitą dėl darbo jėgos trūkumo ir pertekliaus (2021 m. lapkričio mėn.) https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021%20Labour%20shortages%20%20surpluses%20report.pdf.

         (10)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_lt

         (11)  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 22).

         (12)  https://www.coe.int/en/web/higher-education-and-research/lisbon-recognition-convention

         (13)  https://rm.coe.int/recommendation-on-recognition-of-qualifications-held-by-refugees-displ/16807688a8

         (14)  https://www.etf.europa.eu/en/education-and-work-information-ukrainians-and-eu-countries/education-and-work-eu-support-ukraine

         (15)  https://europa.eu/youreurope/citizens/work/professional-qualifications/index_lt.htm

         (16)  https://www.enic-naric.net/ukraine.aspx?srcval=ukraine

         (17)  Komisijos komunikatas „Sveikatos priežiūros specialistų laisvo judėjimo ir rengimo būtiniausio derinimo, atsižvelgiant į neatidėliotinas COVID-19 priemones, gairės. Rekomendacijos dėl Direktyvos 2005/36/EB“ (OL C 156, 2020 5 8, p. 1).

         (18)  UNHCR (2011), Refugee Education: A Global Review, https://www.unhcr.org/4fe317589.pdf

         (19)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Gyventi oriai: kai priklausomybę nuo pagalbos pakeičia savarankiškumas. Priverstinis perkėlimas ir vystymasis“ (COM(2016) 234 final)

         (20)  2007 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas 2007/172/EB, kuriuo įsteigiama profesinių kvalifikacijų pripažinimo koordinatorių grupė (OL L 79, 2007 3 20, p. 38).

         (21)  http://www.cimea.it/it/progetti-in-evidenza/fraudoc/fraudoc-project.aspx

         (22)  https://ec.europa.eu/info/resources-partners/machine-translation-public-administrations-etranslation_en

         (23)  https://europa.eu/europass/en/europass-digital-credentials. Europos skaitmeniniai mokymosi kredencialai ženklinami elektroniniu spaudu ir dėl to jiems taikomas 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (OL L 257, 2014 8 28, p.73), 35 straipsnis. Todėl jie turėtų būti priimami kaip kvalifikacijos įrodymas.

         (24)  https://www.coe.int/en/web/education/recognition-of-refugees-qualifications

         (25)  https://en.unesco.org/themes/education-emergencies/qualifications-passport

         (26)  https://www.nokut.no/globalassets/nokut/artikkelbibliotek/utenlandsk_utdanning/veiledere/toolkit_for_recognition_of_refugees_qualifications.pdf. Taip pat žr. projektą REACT (REACT – Pabėgėlių kvalifikacijų pripažinimas | Nokut)

         (27)  https://europa.eu/europass

         (28)  https://ec.europa.eu/migrantskills/


title: Tarybos rekomendacija 2022 m. balandžio 5 d. dėl euro zonos ekonominės politikos 2022/C 153/01

text:
               2022 4 7

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 153/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2022 m. balandžio 5 d.
      dėl euro zonos ekonominės politikos
      (2022/C 153/01)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  po labai didelio 2020 m. nuosmukio euro zonos ekonomika patikimai ir sparčiai atsigauna. Bendras vidaus produktas (BVP) augimas 2021 m. antrąjį ketvirtį viršijo lūkesčius ir, remiantis Komisijos tarnybų 2021 m. rudens ekonomine prognoze, numatoma, kad 2021 m. euro zonos BVP augo 5,0 %. 2021 m. paskutinį ketvirtį euro zonos ekonomika vėl pasiekė iki krizės buvusį BVP lygį. Toks lygis iki 2021 m. antrojo ketvirčio jau pasiektas septyniose euro zonos šalyse. Prognozuojama, kad 2022 m. euro zonos metinis BVP išaugs 4,3 %, tačiau manoma, kad atsigavimas įvairiose šalyse ir sektoriuose nebus vienodas. Vidaus paklausa yra pagrindinis BVP augimą skatinantis veiksnys, susijęs su apribojimų, susijusių su COVID-19 pandemija, mažinimu toliau įgyvendinant skiepijimo programas, laipsnišku padėties darbo rinkose gerėjimu, papildomų santaupų, sukauptų izoliavimo laikotarpiais, panaudojimu ir smarkiu investicijų augimu, kuriam naudingos palankios finansavimo sąlygos ir pagal Tarybos reglamentu (ES) 2020/2094 (3) nustatytą gaivinimo priemonę „NextGenerationEU“ teikiama parama. Kaip rekomenduota, euro zonos valstybės narės atskirai ir kartu Euro grupėje ėmėsi veiksmų, kad būtų užtikrinta politikos kryptis, kuria remiamas ekonomikos gaivinimas po COVID-19 krizės. Žvelgiant į ateitį, neapibrėžtumo lygis, dėl kurio reikalinga atidi stebėsena, išlieka didelis ir kyla didelė rizika, įskaitant riziką, susijusią su pandemijos raida, tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų;

                  (2)

                  pasiūlos apribojimai, įskaitant žaliavų trūkumą ir logistikos sutrikimus, 2021 m. trukdė stipriai augti vidaus paklausai. Be to, kai kuriuose sektoriuose ir kai kuriuose valstybėse narėse vis didesnį susirūpinimą kėlė darbo jėgos ir įgūdžių trūkumas. Kelerius metus infliacijos lygis buvo labai žemas, bet nuo 2021 m. pradžios euro zonoje infliacija ėmė didėti, visų pirma, atsižvelgiant į bazės efektą, dėl kylančių energijos kainų ir tiekimo sutrikimų, o tai, galima manyti, yra laikinas reiškinys, susijęs su prisitaikymo po izoliavimo procesu. 2021 m. lapkričio mėn. infliacija euro zonoje pasiekė 4,9 %. Remiantis Komisijos tarnybų 2021 m. rudens ekonomine prognoze, prognozuojama, kad 2022 m. ji sumažės iki 2,2 %, o 2023 m. – iki 1,4 %;

                  (3)

                  2021 m. Europos ekonomikos gaivinimo strategijoje daugiausia dėmesio skirta tam, kad būtų įgyvendinta „NextGenerationEU“ ir jos didžiausia priemonė – Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (EGADP), nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 (4). Komisija teigiamai įvertino 22 valstybių narių, įskaitant 18 euro zonos šalių, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, o Taryba juos iki 2021 m. lapkričio mėn. vidurio priėmė. Artimiausiais metais veiksmingas reformų ir investicijų pagal EGADP įgyvendinimas turės didelį teigiamą poveikį euro zonos valstybių narių ekonomikos veikimui. Atsižvelgiant į EGADP išteklių paskirstymo raktą, veiksmingai ją įgyvendinant bus skatinama aukštynkryptė ekonominė ir socialinė konvergencija visose euro zonos valstybėse narėse. EGADP taip pat sustiprintas pasitikėjimas ir prisidedama prie ekonomikos augimo bei makrofinansinio stabilumo rėmimo, taigi užtikrinamas politikos priemonių derinio balansas ir papildomi Europos Centrinio Banko (ECB) veiksmai. EGADP ne tik remiamas ekonomikos atsigavimas, bet ir siekiama struktūriškai pertvarkyti valstybių narių ekonomiką, visų pirma siekiant žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų. Įgyvendinant nuoseklias investicijas ir reformas pagal EGADP, taip pat naudojant sanglaudos politikos fondus, siekiama didinti euro zonos atsparumą būsimiems sukrėtimams, tvariai didinti potencialią gamybos apimtį, remti užimtumą ir spręsti socialinius uždavinius. Be to, Sąjungos skolos vertybinių popierių emisija eurais, skirta EGADP finansuoti, padidins Europos kapitalo rinkų gylį bei likvidumą ir padės sustiprinti eurą kaip tarptautinę valiutą. Išleidžiant priemonės „NextGenerationEU“ žaliąsias obligacijas bus taip pat padedama skatinti tvarias investicijas;

                  (4)

                  įgyvendinant reformas ir investicijas, įtrauktas į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, bus sudarytos sąlygos išmokėti EGADP lėšas ir veiksmingai prisidėta prie euro zonos politikos prioritetų, įskaitant nustatytųjų 2021 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos (5), įgyvendinimo. Toks įgyvendinimas apims, inter alia, nacionalinių institucinių sistemų stiprinimą, aukštos kokybės viešųjų investicijų rėmimą ir politikos priemones, kuriomis remiama socialinė sanglauda ir teisinga žalioji bei skaitmeninė pertvarkos. Toks įgyvendinimas turėtų padėti užtikrinti tvarų ir įtraukų ekonomikos atsigavimą, išlaikyti augimo potencialą ir didinti atsparumą. Tai atitinka 2021 m. lapkričio 24 d. Komisijos komunikatą „Metinė 2022 m. tvaraus augimo apžvalga“ ir keturis konkurencingo tvarumo aspektus, t. y. aplinkos tvarumą, našumą, teisingumą ir makroekonominį stabilumą;

                  (5)

                  vykdant tinkamą remiamojo pobūdžio ir viena kitą papildančią ekonominę politiką, užtikrintas veiksmingas makroekonominis stabilizavimas ir apribotas poveikis darbo rinkos rezultatams, o taip sumažinama žalingo poveikio rizika ir remiamas spartus ekonomikos atsigavimas. Tinkamam euro zonos veikimui ir toliau bus labai svarbus patikimas pinigų ir fiskalinės politikos priemonių derinys kartu su struktūrinėmis reformomis ir finansų politika, visapusiškai atsižvelgiant į atitinkamus Sutartyje numatytus valstybių narių ir institucijų vaidmenis;

                  (6)

                  ECB pinigų politikos priemonėmis siekiama užtikrinti sklandų įvairių finansų rinkos segmentų veikimą, išlaikyti nepažeistus pinigų politikos poveikio kanalus ir galiausiai išsaugoti kainų stabilumą vidutinės trukmės laikotarpiu. 2021 m. liepos mėn. ECB paskelbė naują pinigų politikos strategiją, kurioje nustatytas simetriškas 2 % infliacijos tikslas vidutinės trukmės laikotarpiu. ECB valdančioji taryba taip pat patvirtino, kad ECB palūkanų normų rinkinys tebėra jo pagrindinė pinigų politikos priemonė. 2021 m. spalio mėn. ECB pradėjo dvejų metų trukmės tyrimo etapą dėl galimos skaitmeninio euro emisijos. Skaitmeniniam eurui sukurti reikėtų Sąjungos teisės aktų leidėjo įsitraukimo ir Komisija ketina pateikti pasiūlymą dėl teisės akto remdamasi Sutarties 133 straipsniu. Priklausomai nuo jos struktūros, tokia centrinio banko skaitmeninė valiuta galėtų, inter alia, užtikrinti viešųjų lėšų teikimą skaitmenine forma, remti Europos ekonomikos skaitmenizaciją ir aktyviai skatinti inovacijas mažmeninių mokėjimų srityje. Be to, tai galėtų padėti stiprinti tarptautinį euro vaidmenį ir Sąjungos atvirą strateginį savarankiškumą;

                  (7)

                  2021 m. spalio 19 d. Komisija priėmė komunikatą „ES ekonomika po COVID-19 pandemijos. Poveikis ekonomikos valdymui“ atnaujino diskusijas dėl ekonomikos valdymo peržiūros, kad būtų pasiektas plataus masto bendras sutarimas, kaip sustiprinti ekonomikos valdymo sistemą, mažinti makroekonominius disbalansus ir spręsti fiskalinius uždavinius pereinamuoju laikotarpiu ir ekonomikos augimui palankiu būdu, atsižvelgiant į COVID-19 krizės metu įgytą patirtį;

                  (8)

                  buvo numatyta, kad visos euro zonos valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. pasieks 7,1 % BVP, tačiau 2022 m. sumažės iki 3,9 %. Pagal Komisijos tarnybų 2021 m. rudens ekonomikos prognozę, euro zonos fiskalinės politikos kryptis 2021 m. turėjo išlikti remiamojo pobūdžio, nustatant ekspansiją viršijančią 1,75 %, o 2022 m. – 1 % BVP. Prie tos remiamojo pobūdžio krypties 2022 m. prisidės viešosios investicijos, finansuojamos tiek nacionalinėmis, tiek Sąjungos lėšomis. Nuo 2021 m. lapkričio mėn. pagal iki tol Tarybos patvirtintus 18 euro zonos valstybių narių nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus iki 2026 m. euro zonos valstybėms narėms bus teikiama didelio masto finansinė parama: iki 262 mlrd. EUR dotacijų ir 139 mlrd. EUR paskolų. Siekiant veiksmingai reaguoti į COVID-19 krizės sukeltą ekonominį sukrėtimą ir užtikrinti tvarų atsigavimą bei tinkamą ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) veikimą, labai svarbu koordinuoti nacionalinę fiskalinę politiką visapusiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto. Nors 2022 m. ir bus toliau taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga, 2023 m. jos taikymą numatoma nutraukti. Ekonomikai atsigaunant, fiskalinėje politikoje nuo laikinų neatidėliotinų priemonių pereinama prie tikslinių atsigavimo rėmimo priemonių. Valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykių padidėjimas nuo 85,5 % BVP 2019 m. iki 100 % BVP 2021 m. atspindėjo bendrą gamybos apimties susitraukimo ir būtino politinio atsako į labai didelį COVID-19 sukeltą sukrėtimą poveikį. Vis dėlto, kadangi kai kuriose euro zonos valstybėse narėse skolos ir BVP santykis buvo aukštas dar iki to sukrėtimo, didelės euro zonos dalies politikos tikslas bus laipsniškas, nuolatinis ir augimui palankus skolos mažinimas;

                  (9)

                  šiomis aplinkybėmis atrodo ypač svarbu gerinti viešųjų finansų sudėtį, be kita ko, skatinant investicijas, kelti biudžeto priemonių kokybę ir užtikrinti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, be kita ko, atsižvelgiant į klimato kaitą ir žaliąją bei skaitmeninę pertvarką. Žaliojo biudžeto sudarymas, išlaidų peržiūros, gerai veikiančios viešųjų investicijų valdymo sistemos ir veiksmingos viešųjų pirkimų sistemos gali padidinti viešųjų finansų skaidrumą bei veiksmingumą ir suteikti fiskalinę erdvę papildomoms viešosioms investicijoms. Po COVID-19 krizės dar svarbesnės tapo reformos, kuriomis siekiama veiksmingesnės ir teisingesnės pajamų politikos. Vis dar yra galimybių užtikrinti, kad euro zonos mokesčių sistemos būtų palankesnės augimui ir aplinkai, visų pirma šalinant iškraipymus ir mažinant darbo jėgos mokesčių pleištą – jis tebėra didelis daugumoje euro zonos valstybių narių. Imantis priemonių agresyvaus mokesčių planavimo, mokesčių vengimo bei mokesčių slėpimo problemoms spręsti, galima užtikrinti, kad mokesčių sistemos taptų veiksmingesnės ir teisingesnės, kartu remiant ekonomikos atsigavimą ir didinant pajamas. Dėl globalizacijos apmokestinimo sistemą būtina pritaikyti prie vis labiau skaitmenizuojamos ekonomikos. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ir Didžiojo dvidešimtuko kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu įtraukioje sistemoje susitarta dėl pasaulinio apmokestinimo reformos siekiant spręsti mokesčių uždavinius, kylančius skaitmenizuojant ekonomiką, ir apriboti žalingą mokesčių konkurenciją;

                  (10)

                  greitas ir ryžtingas politinis atsakas nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis, be kita ko, įgyvendinant priemonę „NextGenerationEU“, padėjo veiksmingai švelninti krizės poveikį namų ūkiams ir įmonėms. Dėl tų koordinuotų veiksmų skirtumai gilėjo mažiau, nei tikėtasi iš pradžių, ir sušvelnintas ilgalaikis žalingas poveikis. Politinė parama, be kita ko, taikant sutrumpinto darbo laiko tvarką ir kitas darbo vietų išsaugojimo priemones, padėjo įmonėms toliau vykdyti veiklą per krizę ir apribojo nedarbo lygio didėjimą bei disponuojamųjų pajamų sumažėjimą. Nors nemokumo rodikliai 2021 m. ir toliau didėjo, nepaisant laipsniško paramos priemonių panaikinimo, didėjimas išliko pažabotas. Padėtis darbo rinkose taip pat laipsniškai gerėja: 2021 m. antrąjį ketvirtį užimtumo lygis vėl siekė 72,1 %, palyginti su aukščiausiu lygiu – 72,9 % – laikotarpiu iki COVID-19 2019 m. ketvirtąjį ketvirtį. Spartesnis skaitmeninių technologijų diegimas per visą COVID-19 krizę, jei ilgainiui būtų išlaikytas, galėtų turėti teigiamą poveikį našumui. Vis dėlto ta krizė padarė didelį teritorinį, sektorinį ir pasiskirstymo poveikį – dėl jo reikės perskirstymo tiek šalyse ir sektoriuose, tiek tarp jų, o pereinamuoju laikotarpiu tai brangiai kainuos darbuotojams ir įmonėms;

                  (11)

                  nors iki šiol bankrotų smarkiai nepadaugėjo, dėl COVID-19 krizės daugelio įmonių balansai tapo prastesni, o tai gali apriboti jų galimybes artimiausiu metu finansuoti investicinius projektus ir pakenkti jų grąžinimo galimybėms. Ekonomikai atsigaunant parama turėtų būti laipsniškai nutraukiama ir turėtų būti tikslingesnė. Jei būtų mažiau naudojamasi skolos priemonėmis, būtų ribojami neapibrėžtieji įsipareigojimai ir padedama įmonėms išsaugoti investicinį pajėgumą. Politikos rėmimo priemonių panaikinimas laiku pasveriama, ar remiamos investicijos bei užimtumas ir perspektyvioms įmonėms padedama išvengti žlugimo ir netrukdoma neperspektyviems verslams tvarkingai pasitraukti vidutinės trukmės laikotarpiu. Šiame kontekste itin svarbu didinti įmonių galimybes gauti finansavimą, gerinti įmonių balansus ir didinti nemokumo sistemų pajėgumą ir veiksmingumą. Euro zonoje taikomi labai skirtingi nacionaliniai nemokumo režimai, todėl, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas padidinti administravimo ir teismų sistemos veiksmingumą, reikės imtis pajėgumų stiprinimo veiksmų. Tobulinant nemokumo sistemas taip pat galima prisidėti prie bankų sektoriaus balansų patikimumo didinimo, o tai turėtų teigiamą poveikį kredito pasiūlai. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1023 (6) dėl restruktūrizavimo ir nemokumo, kuria siekiama visose valstybėse narėse nustatyti minimaliuosius prevencinio restruktūrizavimo ir verslininkų skolų panaikinimo standartus, turės būti perkelta į nacionalinę teisę ne vėliau kaip 2022 m. liepos 17 d. Be to, Sąjungos kapitalo rinkų integracija yra itin svarbi siekiant suteikti įmonėms alternatyvių finansavimo šaltinių, papildančių bankų skolinimą. Darant kapitalo rinkų sąjungos kūrimo pažangą gali būti pagerintos euro zonos įmonių galimybės gauti finansavimą, sutelktos ilgalaikės investicijos į naująsias ir žaliąsias technologijas bei infrastruktūrą, skatinamos investicijos į nuosavą kapitalą ir šalinamos tarpvalstybinės kliūtys investicijoms, be kita ko, suderinant tam tikrus materialinės teisės aspektus, susijusius su nemokumo bylomis;

                  (12)

                  nors užimtumas sparčiai atsigauna, kai kuriems sektoriams, tam tikrų kategorijų darbuotojams ir kai kuriems regionams COVID-19 krizė ir stiprus postūmis žalinti ekonomiką ir spartinti skaitmenizaciją turės poveikį ilguoju laikotarpiu. Ypač nukentėjo jaunimas, taip pat žemos kvalifikacijos darbuotojai ir migrantų kilmės asmenys. Kuriamos naujos darbo vietos galėtų skirtis nuo tų darbo vietų, kurios buvo prarastos dėl tos krizės. Kai kurios grupės, įskaitant moteris, vis dar susiduria su struktūriniais iššūkiais, susijusiais su integracija į darbo rinką. Užimtumo atsigavimą tam tikruose sektoriuose gali sulėtinti tiekimo grandinės kliūtys ir kylančios energijos kainos. Todėl politikos priemonės, kuriomis palengvinamas darbo vietos keitimas ir reintegracija į darbo rinką, bus itin svarbios remiant prisitaikymą ir mažinant socialinį poveikį, visų pirma atsižvelgiant į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas. Komisija pateikė Rekomendaciją (ES) 2021/402 (7) dėl veiksmingos aktyvios paramos užimtumui po COVID-19 sukeltos krizės (EASE), kurioje valstybės narės raginamos parengti darnių politikos priemonių rinkinius, kuriuose būtų suderintos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti įgūdžių trūkumą, ir padėti asmenims užsitikrinti sėkmę vykstant žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms. Tokius rinkinius sudarytų trys komponentai: i) ribotą laiką taikomos ir gerai parengtos samdos bei veiklos keitimo paskatos ir parama verslumui; ii) su darbo rinkos poreikiais susijusios įgūdžių tobulinimo ir perkvalifikavimo galimybės ir iii) didesnė užimtumo tarnybų teikiama parama. Tuo tarpu, atsižvelgiant į sveikatos bei ekonomikos krizes ir siekiant užtikrinti teisingą žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, euro zonos darnumui labai svarbi lieka socialinė apsauga. Europos socialinių teisių ramstis tebėra užimtumo, įgūdžių ir socialinės politikos veiksmų kelrodis, skatinantis aukštynkryptę ekonominę ir socialinę konvergenciją ir geresnes darbo bei gyvenimo sąlygas valstybėse narėse. 2021 m. kovo mėn. priimtame Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane nustatyti trys pagrindiniai Sąjungos tikslai, susiję su i) užimtumu, ii) suaugusiųjų mokymusi ir iii) skurdo mažinimu iki 2030 m., – juos įgyvendinti bus padedama atitinkamais politikos veiksmais. Tuos tikslus 2021 m. gegužės 8 d. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime ir 2021 m. birželio 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime palankiai įvertino Europos Sąjungos vadovai;

                  (13)

                  valstybės narės parengė plataus užmojo reformų ir investicijų planus, kuriems pagal EGADP teikiama finansinė ir politinė parama, o jų įgyvendinimas turės esminės reikšmės. Siekiant užtikrinti greitą susijusių lėšų įsisavinimą, kartu išvengiant dubliavimosi ir trukdžių įgyvendinant kitas Sąjungos priemones, bus itin svarbu gerinti institucijų kokybę, visų pirma stiprinant administracinius gebėjimus. Gerindamos verslo aplinką, valstybės narės gali pagerinti pagrindines privačiųjų investicijų sąlygas. Siekiant užtikrinti, kad bendroji rinka sklandžiai veiktų, bus itin svarbu išsaugoti ir stiprinti tiekimo grandinės atsparumą bendrojoje rinkoje, nustatant ir šalinant tiekimo trūkumus bei kliūtis, kartu atveriant rinkas, vykdant standartų konvergenciją, didinant diversifikaciją, žiediškumą ir efektyvų išteklių naudojimą. Tebėra aktuali 2021 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos, kurioje raginama, naikinant nereikalingus apribojimus, stiprinant rinkos priežiūrą ir užtikrinant pakankamus administracinius gebėjimus, toliau integruoti bendrąją prekių ir paslaugų rinką, įskaitant bendrąją skaitmeninę rinką;

                  (14)

                  dėl ankstesnių reformų bankų sektorius, susidūręs su dideliais ekonominiais sunkumais, parodė bendrą atsparumą. Didelė politinė parama giliausios krizės metu ir 2021 m. užfiksuotas tvirtas atsigavimas iki šiol mažino susirūpinimą dėl prastesnių įmonių balansų. Tačiau gali būti, kad euro zonos bankų turto kokybė šiek tiek pablogės. Siekiant išlaikyti bankų sektoriaus stabilumą ir jo gebėjimą finansuoti ekonomikos atsigavimą, svarbu laiku stebėti riziką, imtis iniciatyvos bendraujant su skolininkais ir aktyviai valdyti neveiksnias paskolas, kartu didinant pelningumą ir užtikrinant patikimą reglamentavimo sistemą;

                  (15)

                  per visą COVID-19 krizę euro zonos ekonomikos dydis ir integracija, taip pat veiksmai, kurių imtasi reaguojant į tą krizę, buvo pasaulinio masto stabilizuojančiais veiksniais. Atsižvelgiant į ekonomikų tarpusavio sąsajas, euro zonos valstybės narės ateinančiais metais turės įgyvendinti sutartas investicijas ir reformas, kad po krizės taptų stipresnės, ir kartu toliau stiprinti EPS, kad padidintų jos atsparumą būsimiems sukrėtimams ir turėtų galimybes būti stipresnėmis tarptautinėje arenoje. Pokyčiai išsivysčiusios ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse daro tiesioginę įtaką euro zonai įvairiais būdais, be kita ko, kiek tai susiję su sveikatos ir skiepijimo politika, pinigų politikos trajektorijomis, finansiniais srautais, pasaulinėmis vertės grandinėmis ir prekyba. Atsigaunant ekonomikai pasaulio tiekimo grandinėse atsiradę suvaržymai dar labiau patvirtina didėjančias pasaulines ekonomines tarpusavio sąsajas. Tuo tarpu euro zonos einamosios sąskaitos perteklius toliau laipsniškai mažėjo ir 2020 m. pasiekė lygį, artimą lygiui pagal pagrindinius rodiklius. Tačiau prognozuojama, kad 2020–2023 m. jis padidės nuo 2,6 % iki 3,4 %. Sustiprinus tarptautinį euro (kuris pastaraisiais metais išliko iš esmės stabilus) vaidmenį, be kita ko, plėtojant skaitmeninį eurą, būtų galima sustiprinti euro zonos ir Sąjungos ekonominį ir finansinį savarankiškumą ir padidinti pasaulinį finansinį stabilumą;

                  (16)

                  toliau itin svarbu stiprinti EPS. Bankų sąjunga ir kapitalo rinkų sąjunga yra vienas kitą papildantys projektai, kuriais siekiama skatinti augimą, išsaugoti finansinį stabilumą ir remti tikrą EPS. Pašalinus likusias spragas būtų dar labiau padidintas euro zonos stabilumas ir atsparumas, euro zonos ekonomikoms būtų padedama klestėti ir būtų sustiprintas tarptautinis euro vaidmuo. Tebėra itin svarbu baigti kurti bankų sąjungą (kartu laiku ratifikavus susitarimus, kuriais iš dalies keičiama Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutartis (8), ir Susitarimą dėl įnašų į Bendrą pertvarkymo fondą pervedimo ir sujungimo, pasirašytus 2014 m. gegužės 21 d.) ir kapitalo rinkų sąjungą. Tas užbaigimas, be kita ko, padės vykdyti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, kuriai reikia didelių investicijų. 2021 m. birželio 25 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikime buvo pakartotas įsipareigojimas baigti kurti bankų sąjungą ir paprašyta įtraukios sudėties Euro grupės nedelsiant ir bendrai susitarti dėl nuoseklaus ir per nustatytą laiką įvykdytino darbo plano dėl visų likusių elementų. Jame taip pat paraginta greitai įgyvendinti 2020 m. rugsėjo 24 d. Komisijos komunikate „Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms. Naujas veiksmų planas“ nustatytą kapitalo rinkų sąjungos 2020 veiksmų planą laikantis 2020 m. gruodžio 3 d. Tarybos išvadose nustatytų prioritetų dėl to veiksmų plano. 2021 m. liepos 13 d. priimta Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos, kurioje raginama baigti kurti EPS ir stiprinti tarptautinį euro vaidmenį, tebėra aktuali,

            REKOMENDUOJA euro zonos valstybėms narėms 2022–2023 m. laikotarpiu atskirai, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, ir kartu Euro grupėje imtis šių veiksmų:

                  1)

                  toliau naudoti ir koordinuoti valstybių narių nacionalinę fiskalinę politiką, kad būtų veiksmingai remiamas tvarus ir įtraukus ekonomikos atsigavimas. Atsižvelgiant į nacionalinius biudžetus ir pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiamą finansavimą, 2022 m. laikytis nuosaikios remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties visoje euro zonoje. Fiskalines priemones laipsniškai nukreipti į investicijas, kuriomis skatinamas tvarus ir įtraukus ekonomikos atsigavimas, derantis su žaliąja ir skaitmenine pertvarka, ypatingą dėmesį skiriant biudžeto priemonių kokybei. Atsižvelgiant į neapibrėžtumo laipsnį, toliau užtikrinti fiskalinės politikos lankstumą, kad būtų galima reaguoti į COVID-19 pandemijos raidą. Diferencijuoti fiskalinę politiką atsižvelgiant į atsigavimo stiprumą, užtikrinant fiskalinį tvarumą ir didinant investicijas, kartu atsižvelgiant į būtinybę mažinti skirtumus;

                  2)

                  skatinti politiką, kuria kovojama su agresyviu mokesčių planavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu, siekiant užtikrinti, kad mokesčių sistemos būtų teisingos ir veiksmingos. Stengtis apriboti žalingą mokesčių konkurenciją, be kita ko, įgyvendinant pasauliniu sutarimu grindžiamą sprendimą mokesčių iššūkiams, kylantiems dėl ekonomikos skaitmenizacijos ir globalizacijos, įveikti. Mažinti darbo jėgos mokesčių pleištą ir skatinti pereiti nuo darbo jėgos apmokestinimo prie mažesnį iškreipiamąjį poveikį darančių mokesčių. Pereiti nuo neatidėliotinų priemonių prie ekonomikos gaivinimo priemonių darbo rinkose, užtikrinant veiksmingą aktyvią darbo rinkos politiką, kuria: i) remiamas darbo vietos keitimas, visų pirma pereinant prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos, ii) derinamos priemonės, kuriomis siekiama spręsti įgūdžių trūkumo problemą, stiprinti įgūdžių tobulinimą ir perkvalifikavimą ir teikti tikslines samdos paskatas, ir iii) didinami valstybinių užimtumo tarnybų gebėjimai spręsti paklausos ir pasiūlos darbo rinkoje neatitikties problemą. Stiprinti įtraukias, kokybiškas švietimo ir mokymo sistemas. Skatinti jaunimo, moterų ir pažeidžiamų grupių integraciją į darbo rinką, užtikrinti tinkamas darbo sąlygas ir spręsti darbo rinkos segmentacijos problemą, plėtoti ir prireikus pritaikyti socialinės apsaugos sistemas ir gerinti prieigą, kad būtų sprendžiami uždaviniai, kylantys dėl COVID-19 krizės, ir su žaliąja bei skaitmenine pertvarka susiję uždaviniai. Užtikrinti veiksmingą socialinių partnerių dalyvavimą formuojant politiką, stiprinti socialinį dialogą ir skatinti kolektyvines derybas. Užtikrinti dalijimąsi darbo rinkos ir socialinės politikos sričių gerąja praktika, kuria didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas, ir tokios gerosios praktikos konvergenciją;

                  3)

                  stebėti įmonėms skirtų politikos rėmimo priemonių rinkinių veiksmingumą, sutelkti dėmesį į tikslingesnę paramą perspektyvių įmonių, kurios COVID-19 krizės metu patyrė sunkumų, mokumui ir dažniau naudotis nuosavo kapitalo tipo priemonėmis. Padidinti nemokumo sistemų pajėgumą veiksmingai ir laiku spręsti bankroto ir skolos restruktūrizavimo klausimus, išsaugoti kuo didesnę vertę ir skatinti veiksmingą kapitalo realiojoje ekonomikoje bei tarpvalstybinių investicijų paskirstymą. Sparčiai daryti pažangą stiprinant kapitalo rinkų sąjungą – šiuo klausimu Komisija pateikė pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama ekonomikos finansavimo rėmimui – gerinti investavimo galimybes įmonėms ir asmenims ir šalinti nepagrįstas tarpvalstybines kliūtis investicijoms bendrojoje rinkoje;

                  4)

                  toliau stiprinti nacionalines institucines sistemas ir vykdyti reformas, kad būtų šalinamos investavimo ir kapitalo perskirstymo kliūtys ir užtikrintas veiksmingas Sąjungos lėšų panaudojimas tinkamu laiku. Mažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą ir gerinti verslo aplinką. Didinti viešojo administravimo veiksmingumą ir skaitmenizaciją. Gerinti viešųjų finansų valdymą, be kita ko, sudarant žaliąjį biudžetą ir didinant viešųjų investicijų valdymo sistemų veiksmingumą, ir pasinaudoti išlaidų peržiūromis siekiant pagerinti viešųjų finansų sudėtį ir kokybę, visų pirma viešųjų investicijų ir investicijų į žmones bei įgūdžius kokybę, ir siekiant geriau sutelkti viešąsias išlaidas į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo poreikius;

                  5)

                  užtikrinti makrofinansinį stabilumą ir išlaikyti kredito kanalus ekonomikai, toliau sprendžiant neveiksnių paskolų problemą, be kita ko, stebint turto kokybę, laiku ir iniciatyviai bendraujant su sunkumų patiriančiais skolininkais, visų pirma perspektyviais, ir toliau plėtojant neveiksnių paskolų antrines rinkas. Tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą, laikantis nuoseklaus ir per nustatytą laiką įvykdytino darbo plano dėl visų likusių reikiamų elementų ir laikantis tokio paties lygio užmojų, ir siekiant stiprinti tarptautinį euro vaidmenį. Toliau remti tiriamąjį darbą, susijusį su galimu skaitmeninio euro įvedimu.

            Tolesniais EPS stiprinimo veiksmais turėtų būti atsižvelgiama į patirtį, įgytą vykdant visapusišką Sąjungos ekonominės politikos atsaką į COVID-19 krizę. Pažanga stiprinant EPS turėtų būti daroma visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos vidaus rinką ir laikantis atviro ir skaidraus požiūrio į euro zonai nepriklausančias valstybes nares.

         Priimta Liuksemburge 2022 m. balandžio 5 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            B. LE MAIRE

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

         (3)  2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos reglamentas (ES) 2020/2094, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonė atsigavimui po COVID-19 krizės paremti, OL L 433 I, 2020 12 22, p. 23.

         (4)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

         (5)  OL C 283, 2021 7 15, p. 1.

         (6)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1023 dėl prevencinio restruktūrizavimo sistemų, skolų panaikinimo ir draudimo verstis veikla ir priemonių restruktūrizavimo, nemokumo ir skolų panaikinimo procedūrų veiksmingumui didinti, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2017/1132 (Restruktūrizavimo ir nemokumo direktyva) (OL L 172, 2019 6 26, p. 18).

         (7)  2021 m. kovo 4 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2021/402 dėl veiksmingos aktyvios paramos užimtumui po COVID-19 sukeltos krizės (EASE) (OL L 80, 2021 3 8, p. 1).

         (8)  Belgijos Karalystės, Vokietijos Federacinės Respublikos, Estijos Respublikos, Airijos, Graikijos Respublikos, Ispanijos Karalystės, Prancūzijos Respublikos, Italijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės, Maltos, Nyderlandų Karalystės, Austrijos Respublikos, Portugalijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos, Slovakijos Respublikos ir Suomijos Respublikos Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutartis, pasirašyta Briuselyje 2012 m. vasario 2 d.


title: Europos Centrinio Banko rekomendacija 2022 m. kovo 29 d. skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Lietuvos banko išorės auditoriaus (ECB/2022/15) 2022/C 153/02

text:
               2022 4 7

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 153/7

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
      2022 m. kovo 29 d.
      skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Lietuvos banko išorės auditoriaus
      (ECB/2022/15)
      (2022/C 153/02)
      EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

                  (2)

                  dabartinio Lietuvos banko išorės auditoriaus Ernst & Young Baltic UAB įgaliojimai baigėsi po 2021 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2022 finansinių metų;

                  (3)

                  Lietuvos bankas išorės auditoriumi 2022–2024 finansiniams metams pasirinko UAB ROSK Consulting,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      Rekomenduojama UAB ROSK Consulting skirti Lietuvos banko išorės auditoriumi 2022–2024 finansiniams metams.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2022 m. kovo 29 d.

               ECB Pirmininkė

            Christine LAGARDE


title: Komisijos rekomendacija (ES) 2022/561 2022 m. balandžio 6 d. dėl glikoalkaloidų bulvėse ir bulvių produktuose stebėsenos

text:
               2022 4 7

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 108/66

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2022/561
      2022 m. balandžio 6 d.
      dėl glikoalkaloidų bulvėse ir bulvių produktuose stebėsenos
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  2020 m. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) Teršalų maisto grandinėje klausimų grupė (CONTAM) priėmė glikoalkaloidų pašaruose ir maisto produktuose, visų pirma bulvėse ir bulvių produktuose, rizikos vertinimą (1);

                  (2)

                  ūmus toksinis bulvių glikoalkaloidų (α-solanino ir α-chakonino) poveikis žmonėms pasireiškia virškinimo sutrikimų simptomais, tokiais kaip pykinimas, vėmimas ir viduriavimas. Dėl šio poveikio CONTAM grupė nustatė žemiausią pastebėto neigiamo poveikio ribą (LOAEL), kuri yra 1 mg bendro bulvių glikoalkaloidų kiekio kilogramui kūno masės per dieną kaip atskaitos taškas rizikai apibūdinti po ūmaus poveikio. Jei poveikio riba (MOE) yra didesnė nei 10, pavojaus sveikatai nėra. Šia 10 MOE atsižvelgiama į LOAEL ekstrapoliaciją į nepastebėto nepageidaujamo poveikio ribą (NOAEL) (koeficientas 3) ir į atskirų toksikodinaminių savybių kintamumą (koeficientas 3,2). Atsižvelgiant į tai, kad ūmaus poveikio įverčiai pagal tam tikrus poveikio scenarijus lėmė mažesnę nei 10 MOE, tai rodo pavojų sveikatai;

                  (3)

                  CONTAM grupė rekomendavo surinkti daugiau duomenų apie glikoalkaloidų ir jų aglikonų buvimą rinkoje esančiose bulvių veislėse, naujose bulvių veislėse, gautose atlikus veisimo bandymus, ir perdirbtų bulvių produktuose, įskaitant maistą kūdikiams;

                  (4)

                  geroji ūkininkavimo praktika, geros sandėliavimo ir transportavimo sąlygos ir geroji gamybos praktika gali sumažinti glikoalkaloidų kiekį bulvėse ir perdirbtų bulvių produktuose. Tačiau reikia surinkti daugiau informacijos apie veiksnius, dėl kurių bulvėse ir perdirbtų bulvių produktuose yra palyginti daug glikoalkaloidų, kad būtų galima nustatyti priemones, kurių reikia imtis siekiant išvengti glikoalkaloidų buvimo arba sumažinti jų kiekį šiuose maisto produktuose. Jei įmanoma, visų pirma perdirbtų bulvių produktuose taip pat reikėtų analizuoti skaidymo produktus β- ir γ-solaniną bei chakoniną ir aglikono solanidiną, atsižvelgiant į tai, kad šių junginių toksiškumas yra toks pats kaip α-solanino ir α-chakonino;

                  (5)

                  glikoalkaloidų stebėsenos rezultatai turi būti patikimi ir palyginami. Todėl tikslinga pateikti nurodymus dėl jų ekstrahavimo ir jų analizės reikalavimus. Kadangi neskustose bulvėse glikoalkaloidų kiekis yra didesnis nei nuskustose bulvėse, o mažose bulvėse – jų kiekis didesnis nei didesnėse bulvėse, teikiant duomenis svarbu pateikti informaciją apie šiuos veiksnius;

                  (6)

                  siekiant patarti, kada būtų tikslinga nustatyti veiksnius, lemiančius palyginti didelį glikoalkaloidų kiekį, tikslinga nustatyti orientacinę vertę bulvėms. Taip pat tikslinga gauti daugiau informacijos apie perdirbimo poveikį glikoalkaloidų kiekiui;

                  (7)

                  todėl tikslinga rekomenduoti stebėti bulvių ir bulvių produktuose esančius glikoalkaloidus ir nustatyti veiksnius, lemiančius didelį jų kiekį, bei surinkti daugiau informacijos apie perdirbimo poveikį glikoalkaloidų kiekiui,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

                  1.

                  Valstybės narės, aktyviai dalyvaujant maisto tvarkymo subjektams, turėtų stebėti glikoalkaloidus α-solaniną ir α-chakoniną bulvėse ir bulvių produktuose. Jei įmanoma, taip pat turėtų būti analizuojami skaidymo produktai β- ir γ- solaninas bei chakoninas ir aglikono solanidinas, ypač perdirbtų bulvių produktuose.

                  2.

                  Siekiant išvengti fermentinio α-chakonino skaidymo, visų pirma tiriant žalias bulves (nenuskustas ir (arba) nuskustas), į bulves reikėtų įdėti 1 % skruzdžių rūgšties tirpalo metanolyje santykiu 1:2 (piltinis tankis), kai jos maišomos ir homogenizuojamos prieš ekstrahavimą ir gryninimą. Rekomenduojami analizės metodai yra skysčių chromatografija naudojant aptikimą ultravioletinės spinduliuotės fotodiodų matrica (LC-UV-DAD) arba skysčių chromatografija ir masių spektrometrija (LC-MS). Gali būti taikomi ir kiti analizės metodai, jei yra įrodymų, kad jais gaunami patikimi atskirų glikoalkaloidų tyrimo rezultatai. Kiekybinio nustatymo riba (LOQ) kiekvienam glikoalkaloidui nustatyti turėtų būti apie 1 mg/kg ir ne didesnė kaip 5 mg/kg.

                  3.

                  Valstybės narės, aktyviai dalyvaujant maisto tvarkymo subjektams, turėtų atlikti tyrimus, kad nustatytų veiksnius, dėl kurių bulvėse ir perdirbtų bulvių produktuose glikoalkaloidų α-solanino ir α-chakonino koncentracija viršija orientacinį 100 mg/kg suminį kiekį.

                  4.

                  Valstybės narės ir maisto tvarkymo subjektai iki kiekvienų metų birželio 30 d. Europos maisto saugos tarnybai turėtų pateikti ankstesnių metų duomenis, kad juos būtų galima kaupti vienoje duomenų bazėje, laikantis EFSA maisto ir pašarų standartinio mėginių aprašo (SMA) gairių reikalavimų ir EFSA papildomų specialių ataskaitų teikimo reikalavimų (2). Svarbu nurodyti bulvių ir perdirbtų bulvių produktų veislę ir dydį (vidutinį bulvių, ypač neskustų bulvių, svorį), ar tai yra ankstyvosios bulvės, ar sandėliuotinos bulvės (t. y. brandžios ir (arba) tinkamos sandėliuoti ilgesnį laiką), mėginių ėmimo vietą (gamintojas, didmeninė prekyba, mažmeninė prekyba) ir ar bulvės buvo nuskustos (3).

         Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 6 d.

               Komisijos vardu

            Stella KYRIAKIDES

               Komisijos narė

         (1)  EFSA CONTAM mokslinė grupė (Teršalų maisto grandinėje mokslinė grupė), 2020 m. Scientific Opinion – Risk assessment of glycoalkaloids in feed and food, in particular in potatoes and potato-derived products. EFSA Journal 2020;18(8):6222, 190 p. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6222.

         (2)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

         (3)  Atliekant bulvių nuskutimo poveikio glikoalkaloidų kiekiui bandymus turėtų būti naudojamasi bulvių skustuku.