title: Tarybos rekomendacija (ES) 2022/108 2022 m. sausio 25 d. kuria dėl suderinto požiūrio, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas saugiai keliauti COVID-19 pandemijos metu Šengeno erdvėje, iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/1632 (Tekstas svarbus EEE)

text:
               2022 1 27

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 18/124

      TARYBOS REKOMENDACIJA (ES) 2022/108
      2022 m. sausio 25 d.
      kuria dėl suderinto požiūrio, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas saugiai keliauti COVID-19 pandemijos metu Šengeno erdvėje, iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/1632
      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies c ir e punktus ir 292 straipsnio pirmą ir antrą sakinius,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal SESV 67 straipsnį Sąjunga sukuria laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinama, kad nebūtų asmenų kontrolės jiems kertant vidaus sienas. Pagal Šengeno acquis vidaus sienas galima kirsti bet kurioje vietoje ir asmenys, nepaisant jų pilietybės, jiems kertant sieną netikrinami. Tai taip pat taikoma trečiųjų šalių piliečiams, kurie teisėtai gyvena ES, ir trečiųjų šalių piliečiams, kurie teisėtai atvyko į valstybės narės teritoriją ir gali laisvai keliauti visų kitų valstybių narių teritorijose ne daugiau kaip 90 dienų per 180 dienų laikotarpį;

                  (2)

                  2020 m. sausio 30 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) generalinis direktorius paskelbė tarptautinio masto ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją dėl naujo koronaviruso, sukeliančio ligą COVID-19, pasaulinio protrūkio. 2020 m. kovo 11 d. PSO pateikė išvadą, kad COVID-19 gali būti laikoma pandemija;

                  (3)

                  siekdamos riboti SARS-CoV-2 viruso plitimą, valstybės narės ėmėsi įvairių priemonių ir kai kurios iš tų priemonių padarė poveikį, be kita ko, trečiųjų valstybių piliečių, teisėtai esančių arba gyvenančių valstybės narės teritorijoje, teisei laisvai keliauti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje – pavyzdžiui, buvo nustatyti atvykimo į šalį apribojimai arba reikalavimai keliautojams iš kitų šalių laikytis karantino. Šios priemonės padarė žalingą ir neproporcingą poveikį, nes asmenims, nepaisant jų pilietybės, taikomi patikrinimai kertant vidaus sienas Šengeno erdvėje;

                  (4)

                  2020 m. spalio 13 d. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priėmė Rekomendaciją (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (1). Toje rekomendacijoje apibrėžiami bendrieji principai ir bendri kriterijai, įskaitant bendras ribas, į kurias reikia atsižvelgti svarstant galimybę nustatyti judėjimo apribojimus reaguojant į COVID-19 pandemiją. Joje taip pat nustatoma bendra galimų priemonių keliautojams, atvykstantiems iš didesnės rizikos zonų, taikymo tvarka. Joje valstybėms narėms rekomenduojama koordinuoti veiksmus ir, priėmus ribojamąsias priemones, informuoti visuomenę;

                  (5)

                  Tarybos rekomendacijoje (ES) 2020/1632 (2) rekomenduojama, kad Rekomendacijoje (ES) 2020/1475 nustatyti bendrieji principai, bendri kriterijai, bendros ribos ir bendra priemonių taikymo tvarka, įskaitant rekomendacijas dėl veiksmų koordinavimo ir komunikacijos, turėtų būti taikomi ir kelionėms erdvėje be vidaus sienų kontrolės;

                  (6)

                  siekdama atsižvelgti į COVID-19 pandemijos raidą nuo Rekomendacijos (ES) 2020/1475 priėmimo, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, tą rekomendaciją pakeitė [Rekomendacija (ES) 2022/108;

                  (7)

                  siekiant užtikrinti, kad bendri kriterijai, bendros ribos ir priemonių taikymo tvarka, kuriuos valstybės narės taiko siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas saugiai keliauti erdvėje be vidaus sienų kontrolės COVID-19 pandemijos metu, būtų atnaujinti ir visiškai suderinti su bendru požiūriu, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti, kaip nustatyta Rekomendacijoje (ES) 2022/108, Tarybos rekomendacijoje (ES) 2020/1632 pateikta nuoroda į Rekomendaciją (ES) 2020/1475 turėtų būti pakeista nuoroda į Rekomendaciją (ES) 2022/108.;

                  (8)

                  pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, Danija, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, turi nuspręsti, ar ją įgyvendins;

                  (9)

                  šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB. Todėl Airija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma;

                  (10)

                  Bulgarijos, Kroatijos, Kipro ir Rumunijos atžvilgiu šia rekomendacija yra plėtojama Šengeno acquis, kaip tai suprantama atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje;

                  (11)

                  Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (3) 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį;

                  (12)

                  Šveicarijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (4) 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (5) 3 straipsniu;

                  (13)

                  Lichtenšteino atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (6) 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES 3 straipsniu (7),

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      Rekomendacija (ES) 2020/1632 iš dalies keičiama taip:

         Visame rekomendacijos tekste žodžiai „Tarybos rekomendacijoje (ES) 2020/1475“ pakeičiami žodžiais „Tarybos rekomendacijoje 2022/108 “.
         Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 25 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            C. BEAUNE

         (1)  2020 m. spalio 13 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (OL L 337, 2020 10 14, p. 3).

         (2)  2020 m. spalio 30 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2020/1632 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją Šengeno erdvėje (OL L 366, 2020 11 4, p. 25).

         (3)  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

         (4)  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

         (5)  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

         (6)  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

         (7)  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).


               2022 2 8

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 67/150

      P9_TA(2021)0278
      Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-oji ir 76-oji sesijos
      2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-osios ir 76-osios sesijų (2020/2128(INI))
      (2022/C 67/20)

         Europos Parlamentas,

                  —

                  atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos 21, 34 ir 36 straipsnius,

                  —

                  atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, visų pirma jos preambulę ir 18 straipsnį, taip pat JT žmogaus teisių konvencijas bei jų fakultatyvinius protokolus,

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 5 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 73-osios sesijos (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 3 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje, pagal kurią ES suteikiama teisė dalyvauti JT Generalinės Asamblėjos veikloje, žodžiu teikti pasiūlymus ir pataisas, dėl kurių valstybės narės prašymu gali būti balsuojama, ir naudotis atsakymo teise,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas dėl ES veiksmų taisyklėmis grindžiamam daugiašališkumu stiprinti,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 13 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinėse Tautose ir Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-ojoje sesijoje (2020 m. rugsėjo mėn. – 2021 m. rugsėjo mėn.),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinėje Asamblėjoje Europos Vadovų Tarybos Pirmininko Charles’io Michelio pasakytą kalbą „Stipresnė ir savarankiškesnė Europos Sąjunga – sąžiningesnio pasaulio varomoji jėga“,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 22 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai paskelbtą nuomonę „ES palaiko Jungtines Tautas“,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 16 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą deklaraciją dėl Jungtinių Tautų 75-ųjų metinių minėjimo,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją,

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (2),

                  —

                  atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

                  —

                  atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų klausimų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų platformą dėl moterų įgalėjimo, taip pat į atitinkamai 2000 m. birželio 9 d., 2005 m. kovo 11 d., 2010 m. kovo 2 d. ir 2015 m. kovo 9 d. patvirtintus JT specialiųjų sesijų „Pekinas + 5“, „Pekinas + 10“, „Pekinas + 15“ ir „Pekinas + 20“ baigiamuosius dokumentus dėl naujų veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą,

                  —

                  atsižvelgdamas į rezoliuciją dėl Pasaulinio susitarimo dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos, kurią 2018 m. gruodžio 19 d. priėmė JT Generalinė Asamblėja,

                  —

                  atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 17 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos priimtos JT rezoliucijos Nr. 1325 (2000) dėl svarbaus moterų vaidmens konfliktų prevencijos bei sprendimo, taikos derybų, taikos kūrimo, taikos palaikymo, humanitarinio atsako ir atstatymo po konflikto srityse 20-ąsias metines,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2019–2024 m. ES veiksmų planą dėl moterų, taikos ir saugumo ir pabrėždamas visapusiško Moterų, taikos ir saugumo darbotvarkės – kompleksinio klausimo visose taikos ir saugumo srityse – įgyvendinimo svarbą,

                  —

                  atsižvelgdamas į JT nepriklausomo eksperto apsaugos nuo smurto ir diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimais ataskaitas,

                  —

                  atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2532 (2020) dėl priešiškų veiksmų nutraukimo per koronaviruso (COVID-19) pandemiją ir reikšdamas paramą JT generalinio sekretoriaus Antonio Guterreso prašymui nutraukti karo veiksmus visame pasaulyje,

                  —

                  atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pasaulinę kovos su terorizmu strategiją, kurią 2006 m. rugsėjo mėn. priėmė Generalinė Asamblėja ir kuri netrukus bus atnaujinta septintą kartą,

                  —

                  atsižvelgdamas į Sutartį dėl prekybos ginklais (SPG),

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl autonominių ginklų sistemų (3),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją „Taikos paramos operacijos. ES santykiai su JT ir Afrikos Sąjunga“ (4),

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0173/2021),

                  A.

                  kadangi šiais metais Jungtinės Tautos mini savo 75-ąsias metines; kadangi JT įrodė, kad yra nepaprastai svarbus visuotinis forumas siekiant tarptautinio bendro sutarimo taikos ir saugumo, darnaus vystymosi ir pagarbos žmogaus teisėms bei tarptautinei teisei klausimais; kadangi JT taip pat yra labai svarbios paramos nestabilioms valstybėms ir pažeidžiamoms bendruomenėms teikėjos valstybės kūrimo ir konfliktų sprendimo srityse; kadangi didėjanti politinė įtampa trikdo JT darbotvarkę; kadangi dėl to, kad kai kurios šalys siekia greičiau užsitikrinti vienašalius sprendimus, JT pasiekimai ir nepakeičiamas vaidmuo dažnai lieka nepastebėti; kadangi ES ir jos valstybėms narėms svarbu užtikrinti, kad JT išliktų veiksmingas ir efektyvus forumas, tarnaujantis tarptautinei bendruomenei, ir galėtų toliau dirbti įveikiant dabartinius ir būsimus pasaulinius iššūkius, o tai galima padaryti tik įgyvendinant JT Generalinės Asamblėjos ir JT Saugumo Tarybos rezoliucijas bei daugiašalius sprendimus; kadangi trys JT ramsčiai – i) taika ir saugumas, ii) vystymasis, žmogaus teisės ir iii) teisinė valstybė – yra neatsiejami ir vienas kitą sustiprinantys; kadangi įvairiuose pasaulio regionuose kyla vis didesnė grėsmė demokratijai, žmogaus teisėms ir teisinei valstybei ir daugelyje JT valstybių narių mažėja pilietinei visuomenei tenkanti erdvė; kadangi žmogaus teisių gynėjai pasaulio lygmeniu vis dažniau susiduria su grasinimais dėl savo teisėto darbo aplinkybėmis, kai dėl COVID-19 apribojimų ir izoliavimo priemonių sumažėjo pranešimų apie žmogaus teisių pažeidimus ir jų stebėsena; kadangi valstybės privalo imtis veiksmų siekdamos užtikrinti, kad visi asmenys, vietos bendruomenės ir gyventojų grupės turėtų teisę visapusiškai naudotis savo žmogaus teisėmis, laikantis JT pagrindinių tikslų ir principų, įtvirtintų jų 1945 m. steigimo chartijoje ir JT Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje; kadangi taikos ir saugumo, darnaus vystymosi bei pagarbos žmogaus teisėms užtikrinimas ir skatinimas – tai pagrindiniai JT principai; kadangi naujausiose JT ataskaitose nurodoma, kad kelios JT valstybės narės sistemingai pažeidžia ir riboja žmogaus teises; kadangi pradiniam JT tikslui palaikyti taiką kelia grėsmę nuolatinės sudėtingos krizės;

                  B.

                  kadangi COVID-19 pandemija parodė, kad reikia skubiai visoje tarptautinėje bendruomenėje stiprinti atsparumo pajėgumus ir vykdyti glaudų daugiašalį dialogą bei bendradarbiavimą, ypač daug dėmesio skiriant galimybei naudotis viešosiomis gėrybėmis; kadangi, siekiant pasauliniu mastu koordinuoti veiksmus ir dėti pastangas kovojant su COVID-19 pandemija, ypač dabar nepaprastai svarbus yra Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) vaidmuo, ekspertinės žinios ir sąžiningumas; kadangi PSO turi toliau didinti savo pajėgumus valdyti dabartinę pandemiją ir būsimos pandemijos riziką; kadangi Darbotvarkė iki 2030 m. ir DVT – tai pagrindinės ekonomikos atkūrimo ir veiksmų gairės, kurias jau patvirtino tarptautinė bendruomenė; kadangi COVID-19 turbūt paspartins neigiamas tendencijas, įskaitant grėsmes demokratijai, teisinei valstybei ir žmogaus teisėms, ypač moterų ir vaikų teisėms bei lyčių nelygybei, nebent pasauliniu lygmeniu būtų imtasi skubių, reikšmingų ir esminių politinių veiksmų; kadangi parlamentinis vyriausybės sprendimų tikrinimas yra svarbus taip pat siekiant užtikrinti griežtą pagarbą piliečių pagrindinėms teisėms ir laisvėms; kadangi kovojant su šiomis tendencijomis nepaprastai svarbus yra ES ir JT bendradarbiavimas; kadangi pandemija parodė, kad visuotinės sveikatos propagavimas yra ne tik su moraline pareiga sietinas uždavinys, bet ir būtina ekonominės bei socialinės gerovės ir vystymosi, taip pat visų žmonių, ypač pažeidžiamiausių asmenų, įgalėjimo sąlyga; kadangi pandemija taip pat parodė, kad svarbu daugiau ir geriau investuoti į svarbiausių sveikatos priežiūros poreikių tenkinimą pasauliniu lygmeniu;

                  C.

                  kadangi PSO – JT vykdomoji institucija, koordinuojanti sveikatos srities veiksmus JT sistemoje, vadovauja sprendžiant pasaulinius sveikatos klausimus; kadangi šeši PSO 21-ojo amžiaus sveikatos ir vystymosi darbotvarkės pagrindiniai punktai apima tinkamą mokslinių tyrimų, informacijos ir įrodymų panaudojimą ir aljansų stiprinimą remiant partnerius, įskaitant JT organus ir kitas tarptautines organizacijas, paramos teikėjus, pilietinės visuomenės organizacijas ir privatųjį sektorių, ir jiems bendradarbiaujant;

                  D.

                  kadangi JT yra svarbus forumas, kuriame valstybės garantuotų skolų turėtojai, kreditoriai ir kiti suinteresuotieji subjektai palaiko įtraukų dialogą;

                  E.

                  kadangi JT generalinis sekretorius puikiai vadovavo vykdant JT reformą; kadangi, siekiant išspręsti pagrindinius neišspręstus klausimus, visų pirma JT Saugumo Tarybos struktūros reformos klausimą, reikia imtis tolesnių drąsių priemonių ir parodyti politinį ryžtą; kadangi ES ir jos valstybės narės, kartu būdamos didžiausios JT finansinės paramos teikėjos, teikdamos politinę, simbolinę ir finansinę paramą JT pademonstravo svarbų įsipareigojimą siekti veiksmingo daugiašališkumo, visų pirma siekiant panaikinti skurdą, skatinti ilgalaikę taiką ir stabilumą, ginti žmogaus teises, kovoti su neteisėta prekyba ir teikti humanitarinę pagalbą gyventojams, šalims ir regionams, kurie susiduria su visų rūšių gaivalinėmis ar žmogaus sukeltomis krizėmis; kadangi vis dar neišspręsta tinkamo JT sistemos finansavimo problema; kadangi ES turėtų raginti JT dėti daugiau pastangų siekiant reformos, kurią įgyvendinant būtų įdarbinta ir į vadovų pareigas paskirta daugiau moterų, jaunuolių ir neįgaliųjų, ir didinti informuotumą apie JT struktūrų tarpsektoriškumą;

                  1.

                  rekomenduoja Tarybai:

                              a)

                              toliau siekti svarių rezultatų remiant veiksmingą daugiašališkumą, efektyvias ir skaidrias daugiašales organizacijas ir visų pirma JT, kaip nepakeičiamą forumą, padedantį rasti daugiašalius sprendimus, kaip įveikti pasaulinius iššūkius, vykdyti politinį informavimą, politinį dialogą ir pasiekti bendrą sutarimą visoje tarptautinėje bendruomenėje; Parlamentas palankiai vertina 2020 m. liepos 13 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų Jungtinėse Tautose ir Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-ojoje sesijoje, nes jos laikomos veiksmingais forumais visuotinėms vertybėms, kurios taip pat yra pagrindinės ES vertybės, propaguoti; patvirtina, kad ES ir jos valstybės narės vadovaujasi JT Chartijos vertybėmis ir principais ir atlieka esminį vaidmenį propaguojant šiuos principus ir JT tikslus vykdant ES išorės veiksmus; laikosi nuomonės, kad ES reikia pasaulinių ir regioninių partnerių, kad ji galėtų sėkmingai siekti savo užsienio politikos tikslų, visų pirma taikos ir saugumo, kovos su terorizmu bei organizuotu nusikalstamumu ir regioninių konfliktų srityse, taip pat sprendžiant žlugusių valstybių ir masinio naikinimo ginklų platinimo problemas, mano, kad ES turėtų stiprinti savo informavimo veiklą siekiant kurti platesnes veiksmingo daugiašališkumo rėmimo partnerystes ir turėtų apsvarstyti galimybę į visus struktūrinius dialogus su partneriais įtraukti kryptingas diskusijas dėl veiksmingo daugiašališkumo; be to, pažymi, kad Sąjunga yra grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms vertybėmis, kaip nustatyta ES sutarties 2 straipsnyje, ir kad šių vertybių propagavimas išorės lygmeniu, demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių visuotinumo ir nedalomumo skatinimas turėtų būti ES bendros užsienio ir saugumo politikos pagrindas, laikantis ES sutarties 21 straipsnio ir Sąjungos strateginių interesų, o tai taip pat turėtų būti veiksmingai ir nuosekliai atspindėta visose Sąjungos santykių su ES nepriklausančiomis šalimis ir institucijomis srityse ir tiksluose, kurių ES siekia JT sistemoje, visų pirma atsižvelgiant į tarptautinės teisės įgyvendinimą; todėl laikosi nuomonės, kad Taryba turėtų remti visus veiksmus, kuriais siekiama, kad žmogaus teisių klausimai būtų vieni iš svarbiausių JT darbotvarkės klausimų, atsižvelgiant į pastangas pakenkti Visuotinei žmogaus teisių deklaracijai ir kitoms susijusioms JT nuostatoms, laikant individualias žmogaus teises mažesnio prioriteto nei tariama visos visuomenės gerovė; remia konkrečius veiksmus šioje srityje siekiant stiprinti JT struktūrą;

                              b)

                              laikytis nuomonės, kad daugiapoliame pasaulyje, kuriame kai kurios šalys skatina selektyvų daugiašališkumą, o ne veiksmingą daugiašališkumą, grindžiamą visuotinėmis vertybėmis, ES turi siekti toliau skatinti besąlygišką JT narių įsipareigojimą laikytis visuotinių vertybių, taisyklėmis grindžiamos sistemos ir žmogaus teisių viršenybės visose politikos srityse; Parlamentas ragina skatinti šias vertybes ir teises integruoti į visas JT politikos ir programavimo sritis glaudžiai bendradarbiaujant su panašiai mąstančiomis šalimis, kad būtų galima daryti pažangą vykdant politinį dialogą ir priimant politinius sprendimus, įgyvendinant ir integruojant pajėgumus, turint mintyje, kad JT – tai tarpvyriausybinė organizacija, kuri turi konsultuotis su jos veikloje dalyvaujančiomis JT valstybėmis narėmis; ragina Tarybą pasinaudoti dėl dabartinės JAV administracijos susidariusia galimybe ir toliau palaikyti ryšius su Jungtinėmis Valstijomis bendro intereso politiniais klausimais ir klausimais dėl politikos, taip pat toliau skatinti dialogo ir partnerystės gebėjimą siekiant atkurti ir išsaugoti transatlantinės partnerystės ir bendradarbiavimo JT sistemoje ateityje galimybes; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina Jungtinių Amerikos Valstijų prezidento Joe Bideno pasiūlymą surengti „pasaulinį aukščiausiojo lygio susitikimą demokratijos klausimais siekiant atnaujinti laisvojo pasaulio tautų dvasią ir bendrą tikslą“ ir prašo Tarybos dalyvauti organizuojant šį aukščiausiojo lygio susitikimą, kurio tikslas – suburti pasaulio demokratines valstybes, kad būtų stiprinamos demokratinės institucijos ir propaguojama teisinė valstybė bei žmogaus teisės; ragina Tarybą taip pat toliau siekti gerų rezultatų palaikant glaudų dialogą ir bendradarbiavimą su Jungtine Karalyste – nuolatine JT Saugumo Tarybos nare;

                              c)

                              toliau dėti pastangas siekiant, kad ES ir jos valstybės narės laikytųsi vieningos pozicijos Jungtinėse Tautose ir kituose daugiašaliuose forumuose, ir užtikrinti, kad ES užsienio ir saugumo politika būtų veiksmingesnė ir iniciatyvesnė, taikant kvalifikuotos balsų daugumos taisyklę Taryboje, kad būtų sustiprintas bendradarbiavimas ES pagrindinio strateginio intereso klausimais arba atspindimos jos pagrindinės vertybės, nes tai vienintelis būdas, kuriuo vadovaudamasi Sąjunga gali atlikti pagrindinį vaidmenį tarptautinėje arenoje ir pasinaudoti savo įtaka, kad užtikrintų teigiamus pokyčius ir geriau reaguotų į pasaulinius iššūkius, visų pirma JT Saugumo Taryboje (JT ST), ir pasiektų gerų rezultatų bendradarbiaudama su nuolatinėmis ir rotacijos tvarka besikeičiančiomis JT ST narėmis, kurios yra ir ES valstybės narės, JT Generaline Asamblėja (JT GA) ir Žmogaus teisių taryba (JT ŽTT); Parlamentas giria EIVT ir jos delegacijų, taip pat ES valstybių narių delegacijų atliekamą puikų darbą sudarant palankesnes sąlygas tokiam dialogui ir bendradarbiavimui; mano, kad ES, siekdama laikytis savo tikslų ir interesų, koordinuodama veiksmus Taryboje ir ES institucijose, turėtų siekti nustatyti bendras pozicijas įvairiais klausimais, teikiamas Saugumo Taryboje, laikantis ES sutarties 34 straipsnio, kad būtų pagerintas ES nuoseklumas ir patikimumas JT lygmeniu; primena, kad Jungtinėse Tautose ES atstovauja įvairūs subjektai;

                              d)

                              toliau stiprinti ES ir JT bendradarbiavimą rengiant priemones, kuriomis būtų sprendžiama pasikartojanti su rinkimais susijusio smurto problema, be kita ko, remiantis Europos Parlamento rinkimų stebėjimo misijų patirtimi;

                              e)

                              priminti, kad kelioms valstybėms narėms vėluojant sumokėti nustatytas įmokas daromas didelis neigiamas poveikis JT darbui, todėl tai yra nepriimtina;

                              f)

                              remti visas pastangas vėl įtraukti ginklų kontrolės ir nusiginklavimo darbotvarkę į tarptautinę darbotvarkę ir ragina užtikrinti, kad įprastinės ginkluotės perdavimas tarp JT valstybių narių visapusiškai atitiktų Sutarties dėl prekybos ginklais kriterijus; įtikinti JT Saugumo Tarybą patvirtinti, kaip nurodyta ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje, privalomą teisinę sistemą, pagal kurią būtų draudžiama eksportuoti ir parduoti ginklus ir kibernetinio stebėjimo technologijas, kurių tikslas – vykdyti karo nusikaltimus ir (arba) malšinti opozicines idėjas šalies viduje; pakartoti, kad veiksmingas daugiašališkumas ir taisyklėmis grindžiama tarptautinė tvarka yra išankstinė nusiginklavimo skatinimo ir kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu sąlyga; patvirtinti, kad ES ir jos valstybės narės visapusiškai pritaria galiojančioms tarptautinėms sutartims, be kita ko, Branduolinio ginklo neplatinimo sutarčiai (NPT), Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarčiai (CTBT), Cheminio ginklo uždraudimo konvencijai (CWC), Biologinių ir toksinių ginklų konvencijai (BTWC), Sutarčiai dėl prekybos ginklais ir Konvencijai dėl kasetinių šaudmenų bei Konvencijai dėl priešpėstinių minų uždraudimo, ir skatinti pastangas parengti politinę deklaraciją dėl sprogstamųjų ginklų apgyvendintose vietovėse bei aiškią autonominių ginklų apibrėžtį; Parlamentas ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį, valstybes nares ir Tarybą siekti pradėti tarptautines derybas dėl teisiškai privalomos priemonės, kuria būtų uždraustos žmogaus prasmingai nekontroliuojamos autonominės mirtinų ginklų sistemos; rekomenduoja Tarybai primygtinai raginti didžiausias branduolines valstybes nutraukti pasitraukimą iš ginklų kontrolės režimo ir siekti pažangos derybose dėl branduolinių ginklų kontrolės; rekomenduoja Tarybai primygtinai raginti Jungtines Valstijas ir Rusiją pradėti stiprinti tarpusavio pasitikėjimą, kad būtų atnaujintas dialogas dėl būdų, kaip būtų galima kurti naujus ginklų kontrolės santykius; mano, kad ES turėtų remti JT nusiginklavimo komisijos darbo grupės kosminės erdvės klausimais darbą, susijusį su praktiniu skaidrumo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių įgyvendinimu vykdant veiklą kosminėje erdvėje; mano, kad JT Saugumo Taryba turėtų suteikti vertingą galimybę apibrėžti bendrus naujų karinių technologijų, pvz., dirbtinio intelekto, kosminės erdvės ginklų, biotechnologijų ir hipergarsinių prietaisų, standartus ir išlygas; mano, kad ES turėtų remti JT generalinio sekretoriaus raginimą pasauliniu mastu nutraukti ugnį ir aktyviai prie jo prisidėti, be kita ko, taikydama veiksmingas kovos su neteisėta prekyba ginklais priemones ir didindama valstybių narių ginklų eksporto skaidrumą ir atskaitomybę;

                              g)

                              pripažinti tiesioginio regioninio dalyvavimo JT potencialą ir paremti galimybę kitoms organizacijoms, pavyzdžiui, Afrikos Sąjungai (AS), prašyti suteikti specialų daugiau teisių turinčio stebėtojo statusą; pripažinti ir panaudoti ES, kaip visapusiškiausios regioninės organizacijos, potencialą, kad ji būtų varomoji jėga atgaivinant ir stiprinant JT sistemą pasitelkiant daugiapakopį daugiašališkumą;

                              h)

                              toliau teikti vertingą paramą JT generaliniam sekretoriui siekiant pažangos įgyvendinant JT reformų programą, kad būtų sustiprinti JT gebėjimai skatinti darnų vystymąsi, taiką ir saugumą, racionalizuoti savo vidaus valdymo sistemą, kad JT būtų veiksmingos, skaidrios, finansiškai tvarios ir atskaitingos, galinčios vėl užmegzti ryšį su savo piliečiais, įskaitant vietos bendruomenes ir kitus visuomeninius veikėjus bei pilietinę visuomenę, ir būtų labiau suderintos su sudėtinga pasauline darbotvarke; imtis vadovaujamojo vaidmens sprendžiant klausimą dėl savavališko kai kurių pilietinės visuomenės organizacijų prašymų suteikti JT konsultacinį statusą atidėjimo; Parlamentas pabrėžia, kad vykdant JT reformų procesą didelė pažanga padaryta administracinėje ir biurokratinėje srityje, tačiau pagrindinės politinės reformos dar nebaigtos įgyvendinti ir turėtų apimti JT Generalinės Asamblėjos atgaivinimą bei konkrečius veiksmus siekiant paspartinti vystymosi sistemos suderinimą su Darbotvarke iki 2030 m.; laikosi nuomonės, kad ES ir jos valstybės narės turėtų pasiekti plataus masto bendrą sutarimą dėl JT ST reformos, be kita ko, dėl nuolatinės Europos Sąjungos vietos greta jau esamų valstybių narių užimamų vietų ir veto teisės naudojimo apribojimo, ypač karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui atvejais, taip pat jos narių sudėties pakeitimo, kad būtų geriau atspindėtas šiandienos pasaulis; mano, kad ES turėtų remti generalinį sekretorių ir paprašyti jo dėti daugiau pastangų įgyvendinant JT lyčių lygybės strategiją, kad būtų užtikrintas vienodas moterų atstovavimas JT sistemoje visais hierarchijos lygmenimis; laikosi nuomonės, kad ES turėtų priminti JT, kad nuo JT įsteigimo 1945 m. nė viena moteris nebuvo paskirta Jungtinių Tautų generaline sekretore;

                              i)

                              toliau siekti didesnės JT žmogaus teisių tarybos, JT Generalinės Asamblėjos ir JT Saugumo Tarybos darbo sinergijos; Parlamentas palankiai vertina ES darbą remiant Žmogaus teisių tarybos ir jos JT įgaliotųjų ekspertų, įskaitant specialiuosius pranešėjus, darbą, ypač kai jie nustato ir stebi žmogaus teisių pažeidimus, taip pat kitus teminius ir konkrečioms šalims skirtus žmogaus teisių mechanizmus, atsižvelgiant į poreikį žmogaus teisių, kaip nedalomų, tarpusavyje priklausomų ir susijusių teisių, aspektą integruoti į visas JT sprendimų priėmimo ir politikos sritis; laikosi nuomonės, kad ES turėtų toliau raginti visas JT valstybes nares visapusiškai dalyvauti apsaugant ir propaguojant pagarbą žmogaus teisėms, demokratijai ir teisinei valstybei ir turėtų siekti inicijuoti esamus JT mechanizmus, kad už žmogaus teisių pažeidimus atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn, visų pirma tais atvejais, kai atitinkamos šalys negali tirti tokių nusikaltimų arba atsisako juos tirti ir neužtikrina pagrindinių teisių apsaugos visiems piliečiams; atkreipia dėmesį į Vyriausiosios žmogaus teisių komisarės ir jos biuro darbą smerkiant žmogaus teisių pažeidimus; primygtinai ragina garantuoti visų organų, susijusių su gynyba ir žmogaus teisių užtikrinimu, nešališkumą ir ypač juos apsaugoti nuo galimo tų valstybių, kurios, kaip įtariama, pažeidžia žmogaus teises arba jų nepaiso, kišimosi; apgailestauja dėl to, kad autoritariniai režimai piktnaudžiauja Žmogaus teisių taryba, nes jie toliau ja naudojasi siekdami savo tikslų, visų pirma pakenkti jos veikimui, ir silpnina žmogaus teisių normų režimą; ragina ES ir jos valstybes nares remti visapusišką Žmogaus teisių tarybos reformą; todėl pabrėžia, kad svarbu skatinti įgyvendinti JT žmogaus teisių tarybos reformą siekiant užtikrinti tikrą visų valstybių narių įsipareigojimą veiksmingai ir nešališkai siekti pažangos žmogaus teisių srityje, nes priešingu atveju gali būti pakenkta Žmogaus teisių tarybos patikimumui; pakartoja, kad reikia peržiūrėti JT žmogaus teisių tarybos rinkimų procesą ir, pvz., uždrausti uždaruosius sąrašus bei nustatyti viešą įsipareigojimų peržiūros mechanizmą siekiant padidinti tarybos narių atskaitomybę ir garantuoti, kad kiekviena tarybą sudaranti valstybė dėtų visas pastangas siekdama propaguoti ir apsaugoti žmogaus teises, laikydamasi tarybos steigimo rezoliucijos; ragina ES valstybes nares priimti suderintą poziciją dėl narystės Žmogaus teisių taryboje ir balsuoti prieš visus JT ŽTT kandidatus, kurie neatitinka 2006 m. kovo 15 d. JT GA rezoliucijoje Nr. 60/251 nustatytų kriterijų; ragina ES valstybes nares skatinti JT vyriausiąjį žmogaus teisių komisarą parengti metinę ataskaitą, kurioje daugiausia dėmesio būtų skiriama ŽTT narių bendradarbiavimui su JT mechanizmais, ir raginti į ŽTT išrinktus narius išduoti nuolatinius kvietimus visiems ŽTT įgaliotiesiems ekspertams; apgailestauja dėl Venesuelos buvimo visateise JT ŽTT nare 2020–2022 m. laikotarpiu, kai pačios JT savo 2020 m. ataskaitoje patvirtino pranešimus apie Venesuelos vyriausybės įvykdytus nusikaltimus žmoniškumui, ir atkreipia dėmesį į akivaizdų nuoseklumo trūkumą šioje situacijoje;

                              j)

                              mano, kad ES turėtų remti nepriklausomos tarptautinės tyrimo komisijos, kuri tirtų faktus ir aplinkybes, susijusius su įtarimais dėl sisteminio rasizmo ir pažeidimų bei piktnaudžiavimo, sukūrimą JT ŽTT; ragina visuotinai ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo; pripažįsta nepaprastai svarbų švietimo ir kultūros vaidmenį propaguojant žmogaus teises ir sąryšingai kovojant su rasizmu, rasine diskriminacija, ksenofobija ir susijusia netolerancija;

                              k)

                              toliau stiprinti Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) ir tarptautinės baudžiamosios teisenos sistemos vaidmenį siekiant skatinti atskaitomybę, kad būtų panaikintas nebaudžiamumas, ir suteikti TBT tvirtus diplomatinius, politinius ir tinkamus finansinius išteklius, kad jis galėtų vykdyti jo įgaliojimus atitinkančias užduotis; raginti visas JT valstybes nares ratifikuojant ir įgyvendinant Romos statutą prisijungti prie TBT ir skatinti ratifikuoti Kampalos pakeitimus; raginti šalis, pasitraukiančias iš TBT, pakeisti savo sprendimą; remti TBT, nes tai viena iš pagrindinių institucijų, patraukianti nusikaltėlius baudžiamojon atsakomybėn ir padedanti užtikrinti teisingumą aukoms, taip pat skatinti tvirtą TBT, JT ir jų agentūrų bei JT Saugumo Tarybos dialogą bei bendradarbiavimą; Parlamentas apgailestauja dėl išpuolių prieš TBT ir juos smerkia, taip pat toliau tvirtai pasisako prieš bet kokius puolamuosius veiksmus ir nepagrįstus reikalavimus ar pareiškimus, kuriais apskritai kenkiama TBT ir Romos statuto sistemai; teigiamai vertina tai, kad imtasi konkrečių veiksmų siekiant panaikinti sankcijas, taikomas TBT darbuotojams, įskaitant TBT vyriausiąjį prokurorą; laikosi nuomonės, kad ES turėtų pradėti intensyvesnį dialogą su dabartine JAV administracija su TBT susijusiais klausimais ir kad ES turėtų prisidėti prie pasaulinės kovos su tarptautiniais nusikaltimais remdama iniciatyvas, kuriomis siekiama propaguoti universaliosios jurisdikcijos principą ir stiprinti JT valstybių narių gebėjimus jį taikyti savo nacionalinėse teisinėse sistemose; atkreipia dėmesį į ES vadovaujamą vaidmenį kovojant su nebaudžiamumu, įskaitant jos paramą Tarptautiniam baudžiamajam teismui, kuris yra esminis ES balso Jungtinėse Tautose elementas, ir taip pat pabrėžia, kad TBT yra vienintelė tarptautinė institucija, galinti patraukti baudžiamojon atsakomybėn už kai kuriuos baisiausius pasaulio nusikaltimus ir ginti aukas, kurios negali kitais būdais ginti savo teisių;

                              l)

                              dar kartą patvirtinti poreikį visuotinai laikytis teisinės valstybės principo ir jį įgyvendinti nacionaliniu bei tarptautiniu lygmenimis ir pakartoti, kad remia šį tikslą ir yra įsipareigojusi laikytis teisinės valstybės bei tarptautinės teisės principais grindžiamos tarptautinės tvarkos; teigiamai vertinti dialogą, kurį su valstybėmis narėmis pradėjo Generalinio sekretoriaus vykdomojo biuro Koordinavimo ir išteklių teisinės valstybės srityje grupė bei Teisinės valstybės skyrius tema „Teisinės valstybės propagavimas tarptautiniu lygmeniu“, ir raginti tęsti šį dialogą siekiant skatinti teisinės valstybės principą tarptautiniu lygmeniu; Parlamentas ragina generalinį sekretorių ir JT sistemą prireikus sistemingai atsižvelgti į teisinės valstybės aspektus vykdant atitinkamą veiklą, įskaitant moterų dalyvavimą su teisine valstybe susijusioje veikloje;

                              m)

                              aktyviai kovoti su kai kurių atskirų šalių arba šalių koalicijų bandymais pakenkti tarptautiniam bendram sutarimui reprodukcinės sveikatos bei teisių klausimais; ypač smerkia pastarojo meto Ženevos konsensuso deklaraciją, kurios parengimui vadovavo D. Trumpo administracija ir kurią pasirašė 32 daugiausia neliberalios arba autoritarinės vyriausybės; Parlamentas reiškia didelį nusivylimą dėl to, kad dvi ES valstybės narės – Vengrija ir Lenkija – pasirašė šią reakcingą deklaraciją, kuria siekiama pakenkti moterų reprodukcinėms laisvėms ir LGBT asmenų teisėms;

                              n)

                              remti neseniai įsteigtos Neribotos sudėties tarpvyriausybinės darbo grupės (OEIGWG) darbą rengiant teisiškai privalomą sutartį dėl tarptautinių bendrovių ir kitų verslo įmonių siekiant nustatyti teisiškai privalomą priemonę, kuria būtų užtikrinama, kad įmonės būtų visapusiškai atskaitingos už žmogaus teisių pažeidimus ir nusikaltimus aplinkai;

                              o)

                              toliau stiprinti ES įsipareigojimą kovoti su nebaudžiamumu už nusikaltimus prieš žurnalistus, žiniasklaidos darbuotojus ir susijusius darbuotojus, įskaitant vietos darbuotojus, ir pradėti konkrečias iniciatyvas šioje srityje; pritarti JT specialiųjų pranešėjų saviraiškos laisvės ir neteisminio, neatidėliotino ir savavališko vykdymo klausimais raginimui sukurti JT nuolatinį nusikaltimų prieš žurnalistus tyrimo mechanizmą ir remti JT specialiojo atstovo žurnalistų apsaugos klausimais paskyrimą visame pasaulyje; priimti politiką, skirtą sistemingai ir nedviprasmiškai pasmerkti žmogaus teisių gynėjų žudymą, įskaitant aplinkos ir žemės naudojimo srities žmogaus teisių gynėjus, ir bet kokį bandymą jiems taikyti bet kokios formos smurtą, persekiojimą, grasinimus, priekabiavimą, dingimą, įkalinimą ar savavališką suėmimą; raginti visas JT valstybes nares patvirtinti politiką, kuria pavojų patiriantiems žmogaus teisių gynėjams būtų teikiama apsauga ir parama; visomis diplomatinėmis priemonėmis ir glaudžiai bendradarbiaujant su JT toliau propaguoti mirties bausmės panaikinimą visame pasaulyje ir raginti paskelbti mirties bausmės taikymo moratoriumą;

                              p)

                              toliau plėsti diplomatijos ir informavimo priemonių rinkinį ir ypatingą dėmesį skirti taikai, tarptautiniam saugumui ir ilgalaikiam stabilumui, diplomatijai klimato kaitos srityje, kultūrinei diplomatijai, žmogaus teisėms, lyčių lygybei, sąžiningai globalizacijai ir gebėjimui tęsti politinį dialogą ir siekti politinio sutarimo ne tik su JT narėmis, bet ir su atitinkamais partneriais, pavyzdžiui, miestais, regionais, akademine bendruomene, pilietine visuomene ir privačiuoju sektoriumi; dėti pastangas ieškant pasaulinių problemų, pvz., klimato kaitos, sprendimų, ir tai panaudoti kaip galimybę užmegzti diplomatinius santykius su partneriais, su kuriais labai nesutariama dėl kitų darbotvarkės punktų, tokiu būdu suteikiant galimybę stiprinti stabilumą ir taiką; Parlamentas palankiai vertina tai, kad ES ir jos valstybės narės įvairiais būdais ir įvairiomis formomis aktyviai prisideda prie JT sistemos darbo;

                              q)

                              pakartoti, kad vienareikšmiškai smerkia terorizmą ir visapusiškai remia veiksmus, kuriais siekiama nugalėti ir pašalinti teroristines organizacijas, ypač „Da’esh“ / ISIL, kurios kelia akivaizdžią grėsmę regioniniam ir tarptautiniam saugumui; bendradarbiauti su JT Generaline Asamblėja ir JT Saugumo Taryba siekiant kovoti su terorizmo finansavimu ir sukurti mechanizmus, kuriuos taikant būtų nustatomi teroristai ir teroristinės organizacijos, taip pat stiprinti turto įšaldymo mechanizmus visame pasaulyje; įsipareigoti stiprinti bendras ES ir JT pastangas kovojant su pagrindinėmis terorizmo priežastimis, ypač kovojant su hibridinėmis grėsmėmis ir plėtojant mokslinius tyrimus ir stiprinant gebėjimus kibernetinės gynybos srityje; remti esamas iniciatyvas, kurias parengė vietos partneriai, kad būtų sukurti, įgyvendinti ir plėtojami kovos su radikalizacija ir verbavimu į teroristines organizacijas metodai; toliau dėti pastangas siekiant suvaržyti verbavimą, kovoti su užsienio kovotojais, smurtiniu ekstremizmu, kovoti su teroristų propaganda; remti veiksmus, kuriais stiprinamas radikalizacijos požiūriu pažeidžiamų bendruomenių atsparumas, be kita ko, užtikrinant socialinę įtrauktį ir nagrinėjant iniciatyvas, kuriomis bendradarbiaujama su nuosaikiais religiniais vadovais ir dvasininkais; siekti didinti tarptautinio viešosios tvarkos palaikymo ir teisinio bei teisminio bendradarbiavimo kovojant su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu veiksmingumą, kad būtų remiama kovos su radikalizacija ir deradikalizacija politika pagal JT smurtinio ekstremizmo prevencijos veiksmų planą; skatinti JT darbą siekiant kovoti su terorizmu įgyvendinant ir atnaujinant 2006 m. rugsėjo mėn. Generalinės Asamblėjos patvirtintos JT visuotinės kovos su terorizmu strategijos keturis ramsčius; prisiimti vadovavimą būsimai JT pasaulinės kovos su terorizmu strategijos peržiūrai stiprinant žmogaus teisių ir prevencijos metodus;

                              r)

                              toliau plėsti trišalį ES, Afrikos Sąjungos (AS) ir Jungtinių Tautų bendradarbiavimą; Parlamentas pabrėžia, kad svarbu bendromis pastangomis stiprinti ES, JT ir AS pajėgumus siekiant toliau bendradarbiauti su AS plėtojant AS krizių prevencijos, krizių valdymo ir konfliktų sprendimo Afrikos žemyne pajėgumus, taip pat nuosekliai teikiant ilgalaikę ES ir JT paramą visapusiškam Afrikos taikos ir saugumo struktūros veikimui, taip pat pajėgumus kitose politikos srityse, kurios yra svarbios Afrikos saugumui ir stabilumui, pavyzdžiui, remiantis žmogiškojo saugumo indeksu, taip pat ekonominiu ir aplinkosaugos požiūriu, ir atsižvelgiant į galimybes naudotis viešosiomis gėrybėmis; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad dėl didėjančio nestabilumo, ypatingą dėmesį reikia skirti padėčiai Sahelio regione; mano, kad ES gali atsiverti labai plačios galimybės turint omenyje jos gebėjimą padėti įgyvendinti Afrikos žemyno ir jo institucijų partnerystės siekius, įgyvendinant lygiavertes partnerystes, laikantis naujosios ES ir Afrikos strategijos; pabrėžia glaudesnio politinio ir sektorinių politikos krypčių dialogo su ES partneriais Afrikoje, svarbą, įskaitant paramą ir dialogą su regioninėmis organizacijomis, be kita, ko parlamentiniu lygmeniu; pabrėžia, kad svarbu JT sistemoje intensyvinti dialogą ir bendradarbiavimą su Afrikos šalimis, esančiomis ES pietinėje Viduržemio jūros regiono kaimynystėje, siekiant spręsti bendras saugumo ir stabilumo problemas;

                              s)

                              pripažinti ir remtis reikšminga ES ir JT padaryta pažanga teikiant paramą ir stiprinant gebėjimus Sahelio, Vakarų Afrikos ir Somalio pusiasalio regionuose; Parlamentas palankiai vertina ES civilinių ir karinių bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijų ir JT misijų, įskaitant JT integruotą Sahelio strategiją ir jos paramos planą, daugialypę integruotą stabilizavimo misiją Malyje (MINUSMA) ir JT Vakarų Afrikos biurą, vaidmenį ir bendradarbiavimą; palankiai vertina tai, kad buvo pasirašytas Sahelio penketuko, ES ir JT techninis susitarimas dėl operatyvinės ir logistinės paramos teikimo bendroms pajėgoms visose penkiose Sahelio penketuko valstybėse, nes tai yra puikaus visų trijų organizacijų bendradarbiavimo įrodymas; laikosi nuomonės, kad ES turėtų remti raginimą Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai numatyti, kad Sahelio penketuko bendroms pajėgoms būtų taikomas Jungtinių Tautų chartijos VII skyrius ir užtikrinamas nuolatinis finansavimas; primena, kad Afrikos žemyno, ypač Magribo ir Sahelio regionų, vystymasis, saugumas ir stabilumas daro tiesioginį poveikį ES ir jos išorės sienoms; ragina ES remti ir stiprinti bendradarbiavimą su JT ir AS remiant vystymąsi, sprendžiant skurdo problemą ir stiprinant vietos partnerių gebėjimus kovoti su ekstremizmu ir prekyba žmonėmis;

                              t)

                              suintensyvinti bendradarbiavimą su Lotynų Amerikos šalimis – regionu, su kuriuo mus sieja daug ryšių ir vertybių ir kuris smarkiai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos, siekiant koordinuotai spręsti bendrus uždavinius JT sistemoje;

                              u)

                              tęsti tolesnį dialogą dėl JT sistemos pajėgumo įgyvendinti ir išplėsti konfliktų prevencijos ir atsakomybės užtikrinti apsaugą pajėgumus, dar kartą patvirtinant bendrą įsipareigojimą laikytis taisyklėmis grindžiamos tarptautinės tvarkos, tarptautinės teisės, įskaitant teritorinį vientisumą, nepriklausomybę ir suverenumą, kaip tai nurodyta Helsinkio baigiamajame akte ir ESBO (Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija) Paryžiaus chartijos principuose, ir užtikrinti, kad visų asmenų žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės būtų konfliktų prevencijos ir tarpininkavimo politikos pagrindas; Parlamentas pabrėžia dialogo ir bendradarbiavimo su JT svarbą vykdant veiksmingas ir patikimas taikos palaikymo misijas, turinčias aiškius tikslus, aiškius pajėgumus siekti rezultatų ir galinčias pasiekti apčiuopiamų ir patikimų rezultatų; ragina sukurti veiksmingus mechanizmus, taip pat: i)įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325 ir visas paskesnes rezoliucijas dėl moterų, taikos ir saugumo, atsižvelgiant į tikslą moterims sudaryti sąlygas visapusiškai, lygiateisiškai ir prasmingai dalyvauti taikos palaikymo misijose ir joms skirtose JT struktūrose ir joms vadovauti, ii) įgyvendinti vaikų ir jaunimo perspektyvą, kaip nurodyta Jaunimo, taikos ir saugumo darbotvarkėje ir Vaiko teisių konvencijoje, be kita ko, remiant ir stiprinant tarptautines pastangas JT lygmeniu siekiant nutraukti vaikų naudojimą ginkluoto konflikto metu, iii) įgyvendinti neįgaliųjų perspektyvą, įskaitant visų pirma tuos, kurie patiria tarpsektorinę diskriminaciją ir kuriems kyla pavojus pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją, taip pat iv) poreikį užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms ir civilių gyventojų apsaugą, nes tai yra taikos palaikymo įgaliojimų pagrindas; pakartoja, kad moterys atlieka itin svarbų vaidmenį tarpininkaujant, kai sprendžiami konfliktai, ir vykdant taikos palaikymo misijas; primena, kad joms nepakankamai atstovaujama visais lygmenimis JT ir ES misijose ir kad itin svarbu apsaugoti moteris ir mergaites konfliktų metu ir po jų; ragina ES valstybes nares padėti didesniam skaičiui Europos ginkluotųjų pajėgų prisidėti prie JT vykdomo taikos palaikymo; pabrėžia, kad svarbu teikti ES paramą šalims, atsigaunančioms po smurtinių konfliktų; todėl ragina glaudžiau bendradarbiauti sprendžiant nestabilios pereinamojo laikotarpio aplinkos problemas, be kita ko, stiprinant nacionalinę atsakomybę ir įtvirtinant taikos kūrimo naudą ir stiprinant sąveiką su vietos bendruomenėmis, užtikrinant jų apsaugą ir paramą joms; ragina reformuoti atitinkamas struktūras, kad būtų panaikintas JT personalo, dirbančio karinėse operacijose ir civilinėse misijose, nebaudžiamumas, taip pat sukurti veikiančius ir skaidrius priežiūros ir tvirtos atskaitomybės mechanizmus tais atvejais, kai pasitaiko piktnaudžiavimo ir ypač seksualinio smurto veiksmų; palankiai vertina JT specialiosios pranešėjos neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais Agnes Callamard darbą ir indėlį kovoje su nebaudžiamumu, atliekant tyrimus dėl įtariamų neteisminių žmogžudysčių atvejų, nepaisant patirtų bauginimų ir grasinimų;

                              v)

                              toliau vykdyti nuoseklų dialogą visuose JT forumuose, visų pirma JT Generalinėje Asamblėjoje, dėl poreikio apsaugoti LGBTI asmenų žmogaus teises, laikantis ES gairių, kuriomis siekiama skatinti LGBTI asmenis naudotis visomis žmogaus teisėmis daugiašaliuose forumuose ir užtikrinti tų teisių apsaugą (5), taip pat ES gairių dėl mirties bausmės (6) ir atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintus Džokjakartos principus (7); skatinti JT organus ir nares, vertinant žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant translyčius ir interseksualius asmenis, taip pat žmogaus teisių pažeidimus, kurių aukomis jie yra, įtraukti „lytinę tapatybę ir raišką“ bei „lytinius požymius“; naudoti visas turimas diplomatines priemones siekiant pasauliniu mastu remti tos pačios lyties asmenų bendru sutarimu vykdomų veiksmų dekriminalizavimą, panaikinti mirties bausmę kaip sankciją už tos pačios lyties bendru sutarimu vykdomus veiksmus, priimti teisės aktus, pagal kuriuos būtų galima teisiškai pripažinti lytinę tapatybę ir uždrausti interseksualių asmenų lyties organų žalojimą ir vadinamąją atvertimo terapijos praktiką visame pasaulyje;

                              w)

                              skatinti JT veiksmų nuoseklumą okupacijos ar teritorijos aneksijos atvejais; primena, kad tarptautinė humanitarinė turėtų būti pagrindas, kuriuo vadovaujamasi vykdant tarptautinius veiksmus visais tokiais atvejais, įskaitant užsitęsusios okupacijos ir daugybės įšaldytų konfliktų Rytų partnerystės šalyse atvejus; Parlamentas remia vis didesnį JT skiriamą dėmesį verslo veiklai, susijusiai su tarptautinį susirūpinimą keliančiomis situacijomis, ir ragina Tarybą atidžiai stebėti ES įsisteigusias įmones, įtrauktas į tokias JT ataskaitas ar duomenų bazes;

                              x)

                              toliau plėtoti ES tarpininkavimo ir diplomatinius pajėgumus krizių prevencijos ir valdymo bei konfliktų sprendimo srityje, be kita ko, įšaldytų ar naujų konfliktų atveju, arba bent jų mažinimo srityje, derinant veiksmus su JT pastangomis, Berlyno procesu dėl Libijos, kuris yra geras ES paramos ir sąveikos su JT vadovaujamomis tarpininkavimo pastangomis pavyzdys, užtikrinant visapusišką ir prasmingą moterų dalyvavimą tarpininkavimo veikloje, taip pat ES toliau tvirtai remiant nuo konfliktų nukentėjusių partnerių, taip pat Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos nepriklausomybę, suverenumą ir teritorinį vientisumą tarptautiniu mastu pripažintų sienų ribose; raginti JT teikti prioritetą prevencijai, tarpininkavimui, susitaikymui ir politiniams konfliktų sprendimams, kartu šalinant pagrindines krizių priežastis ir jas skatinančius veiksnius; raginti prisiimti tvirtesnius daugiašalius įsipareigojimus siekiant rasti tvarius politinius dabartinių konfliktų sprendimus ir toliau remti JT specialiųjų pasiuntinių darbą, veiksmus ir iniciatyvas, kuriais siekiama išspręsti šiuos konfliktus; Parlamentas palankiai vertina gerus ES ir JT bendradarbiavimo rezultatus siekiant bendrų vystymosi tikslų ir užkertant kelią tolesniam besitęsiančių konfliktų eskalavimui; atsižvelgdamas į tai, mano, kad ES turėtų toliau raginti tarptautinę bendruomenę visapusiškai įgyvendinti neteisėtos Krymo aneksijos nepripažinimo politiką;

                              y)

                              primygtinai raginti visas JT valstybes nares ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti visas pagrindines JT žmogaus teisių konvencijas, įskaitant JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokių žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir jos fakultatyvų protokolą, Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto ir Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvius protokolus, taip pat laikytis šiose priemonėse nustatytų prievolių teikti informaciją ir įsipareigojimų sąžiningai bendradarbiauti JT žmogaus teisių mechanizmuose;

                              z)

                              išlikti lydere mobilizuojant visas priemones, kad būtų galima veiksmingai įgyvendinti Darbotvarkės iki 2030 m. tikslus ir tolesnius susijusius uždavinius, numatytus visose ES vidaus ir išorės politikos srityse, taip pat nacionalinėse strategijos ir valstybių narių prioritetuose; Parlamentas pabrėžia, kad reikia skubiai tinkamai paremti ir pripažinti svarbų ir itin reikalingą humanitarinių agentūrų, pvz., Pasaulio maisto programos organizacijos, darbą; palankiai vertina sprendimą 2020 m. Nobelio premiją skirti Pasaulio maisto programai už ją įgyvendinant dedamas pastangas kovoti su badu, padėti sudaryti geresnes sąlygas taikai nuo konfliktų nukentėjusiose vietovėse ir už tai, kad ji veikia kaip varomoji jėga siekiant užkirsti kelią bado, kaip karo ir konfliktų ginklo, naudojimui;

                              aa)

                              pakartoti savo susirūpinimą dėl neigiamo laivų poveikio jūros aplinkai, įskaitant taršą, visų pirma dėl neteisėto naftos ir kitų kenksmingų medžiagų išmetimo ir pavojingų atliekų, įskaitant radioaktyviąsias medžiagas, branduolines atliekas ir pavojingas chemines medžiagas, išmetimo, taip pat dėl fizinio poveikio koralams; Parlamentas ragina JT valstybes nares toliau teikti pirmenybę veiksmams, susijusiems su jūros taršos iš sausumos šaltinių sprendimu, kurie yra jų nacionalinių tvaraus vystymosi strategijų ir programų dalis, ir daryti pažangą įgyvendinant Visuotinę jūrų aplinkos apsaugos nuo sausumoje vykdomos veiklos veiksmų programą ir Monrealio deklaraciją dėl jūrų aplinkos apsaugos nuo sausumoje vykdomos veiklos; ragina JT valstybes nares gerinti jūrų ir pakrančių ekosistemų mokslinį supratimą ir vertinimą, nes tai yra vienas iš esminių patikimo sprendimų priėmimo pagrindų vykdant Johanesburgo įgyvendinimo plane nustatytus veiksmus; ragina JT valstybes nares parengti nacionalines, regionines ir tarptautines jūrų aplinkos apsaugos ir išsaugojimo bei jūrų biologinės įvairovės, ypač trapių ekosistemų, nykimo sustabdymo programas;

                              ab)

                              pritarti JT generalinio sekretoriaus raginimui užtikrinti įperkamą ir prieinamą COVID-19 vakciną, kuri turi būti laikoma visuotine viešąja gėrybe; įgyvendinti nuostatas, įtrauktas į neseniai priimtas Tarybos išvadas dėl ES vaidmens stiprinant Pasaulio sveikatos organizaciją (PSO), visų pirma kiek tai susiję su pasirengimo ekstremalioms sveikatai situacijomis ir reagavimo į jas pajėgumais; palankiai vertina PSO darbą koordinuojant vyriausybių pastangas kovoti su COVID-19 pandemija; Parlamentas ragina atlikti nešališką, skaidrų ir nepriklausomą viruso plitimo ir kovos su COVID-19 pandemija tyrimą, ir kad jį atliktų, be kita ko, ir PSO; remia PSO reformą, kad ateityje ji galėtų veiksmingiau reaguoti į ekstremaliąsias situacijas ir sukurti tarptautinį kovos su virusu konsorciumą, kad visoms šalims būtų užtikrinta prieiga prie COVID-19 vakcinų, taip pat būsimos vakcinų, ir būtų užtikrintas jų teisingas platinimas; pakartoja, kad pritaria Taivano įtraukimui į Pasaulio sveikatos asamblėją; smerkia tai, kad dauguma autoritarinių režimų piktnaudžiauja nustatytomis kovos su COVID-19 priemonėmis, kad sustiprintų savo galią, toliau silpnindami žmogaus teises, imdamiesi griežtesnių priemonių opozicijos ir pilietinės visuomenės atžvilgiu, kurstydami neapykantos kampanijas prieš mažumoms priklausančias grupes, nustatydami tolesnes piliečių teises ir laisves ribojančias priemones ir siekdami geopolitinio pranašumo užsienyje; pabrėžia, kad tarptautinė žmogaus teisių teisė ir pažadas iki 2030 m. pasiekti DVT turėtų ir toliau būti visų atsakomųjų veiksmų, nukreiptų į pandemiją kertiniai akmenys; ragina ES prisidėti prie JT lygmens politinio įsipareigojimo iki 2030 m. išnaikinti AIDS epidemiją, nes ji vis dar kelia grėsmę visuomenės sveikatai visame pasaulyje; rekomenduoja Tarybai toliau siekti didesnės JT valstybių narių sąveikos, kad būtų panaikinti teisės aktai, politika ir praktika, kuriais sudaromos kliūtys siekiant gauti su ŽIV susijusias paslaugas ir didinama rizika užsikrėsti ŽIV, ypatingą dėmesį skiriant marginalizuotoms ar pažeidžiamoms grupėms; pabrėžia, jog svarbu, kad ES ragintų stiprinti teisėkūros ir reguliavimo sistemas ir skatinti politikos suderinamumą, kad būtų užtikrinta visuotinė sveikatos apsauga, be kita ko, priimant teisės aktus ir įgyvendinant politiką, kuria sudaromos geresnės galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, produktais ir skiepais, ypač nepalankiausioje padėtyje esantiems asmenims;

                              ac)

                              atsižvelgia į generalinio sekretoriaus pranešimą „Bendra atsakomybė, pasaulinis solidarumas: reagavimas į COVID-19 socialinį ir ekonominį poveikį“ ir todėl primygtinai reikalauti, kad vyriausybės reaguotų į COVID-19 pandemiją veiksmingai, įtraukiai ir visapusiškai besilaikydamos savo pareigų ir įsipareigojimų žmogaus teisių srityje; raginti JT valstybes nares imtis konkrečių priemonių siekiant apsaugoti vaikus, kurių pažeidžiamumą gali ypač padidinti COVID-19 pandemija; remti Centrinį pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju fondą, Pasaulio maisto programą, JT pabėgėlių organizaciją ir kitas JT institucijas bei programas, kurios atlieka svarbų vaidmenį teikdamos humanitarinę pagalbą reaguojant į COVID-19 krizę; pritarti raginimams pasibaigus COVID-19 surengti JT aukščiausiojo lygio susitikimą dėl tarptautinio ekonomikos atstatymo ir sisteminių reformų 2021 m., nes tai būtų svarbus forumas įtraukesnei ir labiau teisėmis grindžiamai valdymo erdvei;

                              ad)

                              sustiprinti ES veiksmų ir pagalbos matomumą visuose daugiašaliuose forumuose ir vietoje, visų pirma programos „Team Europe“, pagal kurią viską sudėjus susidaro 36 mlrd. EUR suma, kuria siekiama pašalinti pražūtingus COVID-19 krizės padarinius šalyse partnerėse ir regionuose partneriuose, visų pirma Afrikoje;

                              ae)

                              atlikti aktyvų, tvirtą ir plataus užmojo vadovaujamąjį vaidmenį rengiantis 26-ajai JT klimato kaitos konferencijai (COP 26), be kita ko, žmogaus teisių požiūriu, visų pirma skatinant visuotinį teisės į saugią, švarią, sveiką ir tvarią aplinką pripažinimą ir remiant JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir aplinkos klausimais įgaliojimus; Parlamentas pažymi, kad klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimas yra vieni didžiausių dabartinių iššūkių; remia JT aplinkosaugos teisių iniciatyvą, kurioje pripažįstama, kad aplinkos apsaugos teisių pažeidimai daro didelį poveikį įvairioms žmogaus teisėms; pabrėžia, kad biologinė įvairovė ir žmogaus teisės yra tarpusavyje susijusios ir priklausomos vienos nuo kitų; primina valstybių įsipareigojimus žmogaus teisių srityje saugoti biologinę įvairovę, be kita ko, suteikiant galimybę naudotis veiksmingomis teisių gynimo priemonėmis biologinės įvairovės nykimo ir naikinimo atvejais; todėl Parlamentas ragina ES ir valstybes nares skatinti pripažinti natūralios aplinkos naikinimą tarptautiniu nusikaltimu pagal Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą; laikosi nuomonės, kad ES, bendradarbiaudama su JT, turėtų įgyvendinti konkrečias priemones, kad atsparumas taptų ekonomikos atkūrimo pastangų pagrindu ir nelaimių rizikos mažinimą integruoti į visas ES politikos sritis, laikantis Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programoje 2015–2030 m. nustatytų tikslų; mano, kad ES turėtų sustiprinti partnerystę su dabartine JAV administracija, remdama pasaulinės anglies dioksido poveikio neutralumo koalicijos sukūrimą su šalimis, kurios jau įsipareigojo iki 2050 m. pasiekti nulinį išmetamųjų teršalų kiekį, bendradarbiauti su kitomis šalimis rengiant išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo planus ir technologijas ir skatinti naują tarptautinę biologinės įvairovės apsaugos strategiją;

                              af)

                              pakartoti, kad reikia užtikrinti vienodą teisės apsaugą ir lygybę teismuose, įgalinimą ir visapusišką bei veiksmingą dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose ir visapusišką, lygiateisį ir veiksmingą čiabuvių tautų, įskaitant moteris ir mergaites, dalyvavimą politiniame, ekonominiame, socialiniame ir kultūriniame gyvenime; palankiai vertina JT specialiojo pranešėjo čiabuvių tautų teisių klausimais, JT ekspertų grupės čiabuvių tautų teisių klausimais (EMRIP) ir JT nuolatinio forumo čiabuvių klausimais (UNPFII) darbą; skatina JT sistemos valstybes ir subjektus stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą siekiant spręsti problemas, su kuriomis susiduria čiabuvių tautos, ir didinti techninį bendradarbiavimą bei finansinę paramą šioje srityje;

                              ag)

                              toliau tęsti ir plėsti bendradarbiavimą JT sistemoje siekiant skatinti veiksmingus ir etiškus bendrus standartus tokiose naujose politikos srityse, kaip antai, duomenų suskirstymas ir apsauga, išsamus patikrinimas, kova su nebaudžiamumu, dirbtinis intelektas ar kibernetinė erdvė, ir kartu tinkamą paramą toms šalims, kurios gali pageidauti išplėsti savo reguliavimo pajėgumus ir standartų įdiegimą; raginti glaudžiau koordinuoti kibernetinės gynybos veiklą, kiek tai susiję su taisyklėmis, normomis, bendru sutarimu ir vykdymo užtikrinimo priemonėmis kibernetinėje erdvėje; siūlyti, kad Europos kibernetinio saugumo kertiniai akmenys, pavyzdžiui, Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas (BDAR) ir Tinklų ir informacijos saugumo (TIS) direktyva, galėtų būti puikus pagrindas, kuriuo pageidaujančios šalys galėtų remtis savo duomenų apsaugos ir kibernetinio saugumo reguliavimo sistemoms taikydamos integruotojo saugumo koncepciją; nurodyti, kad ES lygmens geriausios praktikos pavyzdžiais ir įgyta patirtimi JT sistemoje galima dalytis su JT agentūromis, numatytomis šioms užduotims vykdyti, taip pat atsižvelgiant į atskirų šalių prašymus;

                              ah)

                              spręsti problemas, susijusias su neteisėtų finansinių srautų prevencija ir kova su jais, taip pat stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir gerąją patirtį turto grąžinimo ir susigrąžinimo srityje, be kita ko, taikant veiksmingesnes priemones esamiems įsipareigojimams pagal JT konvenciją prieš korupciją ir JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą bei jos protokolus įgyvendinti; įgyvendinti veiksmingas, įtraukias ir tvarias korupcijos prevencijos ir kovos su ja priemones pagal Darbotvarkę iki 2030 m.; įgyvendinti ir remti kovos su mokesčių slėpimu, pinigų plovimu ir korupcija iniciatyvas;

                              ai)

                              apsvarstyti galimybę labai įsiskolinusioms besivystančioms šalims taikyti papildomas skolos mažinimo priemones, kad būtų išvengta įsipareigojimų nevykdymo ir būtų sukurta erdvė DVT investicijoms, ir šiuo atžvilgiu remti JT Generalinio Sekretoriaus raginimą sukurti valstybės skolos restruktūrizavimo mechanizmą, kuris būtų ilgesnio laikotarpio atsako į COVID-19 krizę ir jos ekonominį poveikį dalis;

                              aj)

                              spręsti migracijos ir priverstinio perkėlimo, įskaitant jų pagrindines priežastis, klausimus ir bendradarbiauti įgyvendinant Pasaulinį susitarimą dėl migracijos ir Pasaulinį susitarimą dėl pabėgėlių; primena, kad žmogaus teisės turėtų išlikti Pasaulinio susitarimo pagrindu, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems migrantams, pvz., vaikams, nepilnamečiams ir moterims; toliau stiprinti bendrą įsipareigojimą išsaugoti humanitarinę erdvę ir gerinti humanitarinės pagalbos sistemą ir pabrėžti teisės į prieglobstį užtikrinimo visame pasaulyje svarbą; remti ir stiprinti atitinkamų JT organų, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) ir Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA), darbą; dar kartą patvirtinti svarbų UNRWA vaidmenį teikiant humanitarinę pagalbą ir paramą vystymuisi Palestinos pabėgėliams; raginti JT valstybes nares išlaikyti ir padidinti įnašus į UNRWA ir paremti UNRWA generalinio komisaro pasiūlymą surengti konferenciją, kurios metu būtų sukurta nuspėjamesnė, tvaresnė ir atskaitingesnė JTPDO finansavimo srautų ir išlaidų sistema ateičiai ir kad daugiau JT valstybių narių ir tarptautinių paramos teikėjų įsipareigotų tai daryti;

                              ak)

                              toliau propaguoti religijos ar tikėjimo laisvę; raginti dėti daugiau pastangų siekiant apsaugoti religinių ir kitų mažumų teises; raginti geriau užtikrinti religinių mažumų apsaugą nuo persekiojimo ir smurto; raginti panaikinti įstatymus, kuriais kriminalizuojama šventvagystė ar atsimetimas nuo religijos ir kurie naudojami kaip dingstis religinėms mažumoms ir netikintiems asmenims persekioti; remti specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais darbą;

                              al)

                              toliau stiprinti integruotą paramą lyčių lygybei ir moterų įgalėjimui, laikantis Pekino deklaracijos ir jos veiksmų platformos; raginti visas JT valstybes nares toliau remti ir įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl moterų, taikos ir saugumo darbotvarkės, kuriose įvertinamas neproporcingas konfliktų poveikis moterims ir mergaitėms ir orientuojamas darbas bei veiksmai, kuriais skatinama lyčių lygybė ir stiprinamas moterų dalyvavimas, apsauga ir teisės per visą konflikto ciklą, pradedant konfliktų prevencija ir baigiant atstatymu po konflikto; šiuo atžvilgiu ypatingą dėmesį skirti smurto prieš moteris ir mergaites, įskaitant seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties, žalingą praktiką ir smurtą šeimoje bei šeiminį smurtą, panaikinimui ir moterų prasmingo bei lygiateisio aktyvaus dalyvavimo visose visuomeninio gyvenimo ir sprendimų priėmimo srityse rėmimui, taip pat moterų teisių propagavimui; remti ir stiprinti tarptautines pastangas pasitelkiant JT siekiant užtikrinti lyčių aspekto analizę bei lyčių ir žmogaus teisių integravimą į visą JT veiklą; Parlamentas primena, kad seksualinis smurtas, pvz., žaginimas, yra naudojamas kaip karo taktika ir tai yra karo nusikaltimas, ir ragina užtikrinti didesnę moterų ir mergaičių apsaugą konfliktinėse situacijose, ypač kai tai susiję su seksualiniu smurtu; laikosi nuomonės, kad ES turėtų sutelkti daugiau paramos, be kita ko, skirdama tinkamą finansavimą, skirtą remti padalinio JT Moterys darbui, nes jis atlieka svarbų vaidmenį JT moterų teisių rėmimo sistemoje ir suburia visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, kad būtų galima formuoti politikos pokyčius ir koordinuoti politikos veiksmus;

                              am)

                              prisiimti plataus užmojo ir konstruktyvų vaidmenį JT konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir jos Protokolo dėl prekybos žmonėmis prevencijos, sustabdymo ir baudimo už vertimąsi ja įgyvendinimo peržiūros mechanizme, kad būtų toliau stiprinamos tarptautinės pastangos kovoti su prekyba žmonėmis, įskaitant moterų, vaikų ir migrantų, kuriems gresia didesnis išnaudojimo pavojus, perspektyvas;

                              an)

                              aktyviai konsultuotis su Parlamentu dėl Tarybos išvadų įgyvendinimo proceso ir įtraukti Parlamentą į visas politikos sritis, kuriose parlamentinė diplomatija gali sukurti vertingą sinergiją ir, apskritai, sustiprinti visos ES informavimo veiklą, teigiamą poveikį ir lyderystę;

                              ao)

                              raginti nedelsiant imtis veiksmų siekiant spręsti didėjančią žmogaus teisių krizę Sindziange, bent jau ištirti visame regione vykdoma, kaip pranešama, etninį ir religinį persekiojimą; atsižvelgdamas į tai, Parlamentas ragina sukurti nepriklausomą JT žmogaus teisių Kinijoje stebėsenos mechanizmą, kurį galėtų sudaryti JT specialusis pranešėjas, ŽTT ekspertų grupė arba specialusis pasiuntinys; pritaria raginimui JTŽTT surengti specialią sesiją krizės klausimu;

                  2.

                  paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai ir susipažinti – Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui.

         (1)  OL C 118, 2020 4 8, p. 165.

         (2)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0008.

         (3)  OL C 433, 2019 12 23, p. 86.

         (4)  OL C 86, 2018 3 6, p. 33.

         (5)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN /foraff/137584.pdf

         (6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8416-2013-INIT/lt/pdf

         (7)  http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2016/08/principles_en.pdf; http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2017/11/A5_yogyakartaWEB-2.pdf


title: Tarybos rekomendacija (ES) 2022/290 2022 m. vasario 22 d. kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo

text:
                  2022 2 24

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 43/79

         TARYBOS REKOMENDACIJA (ES) 2022/290
         2022 m. vasario 22 d.
         kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b ir e punktus ir 292 straipsnio pirmą ir antrą sakinius,
         atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
         kadangi:

                     1.

                     2020 m. birželio 30 d. Taryba priėmė Rekomendaciją (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (1);

                     2.

                     2021 m. vasario 2 d. Taryba iš dalies pakeitė Rekomendaciją (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (2), atnaujindama kriterijus, pagal kuriuos vertinama, ar nebūtinos kelionės iš trečiųjų šalių yra saugios ir turėtų būti leidžiamos;

                     3.

                     tuo pačiu pakeitimu nustatyti mechanizmai stabdyti SARS-COV-2 viruso susirūpinimą keliančių atmainų plitimui ES (3);

                     4.

                     2021 m. gegužės 20 d. Taryba iš dalies pakeitė Rekomendaciją (ES) 2020/912 (4), kad būtų atsižvelgta į skiepijimo kampanijų, kuriomis siekiama sustabdyti viruso plitimą, pažangą ir teigiamą poveikį, taip pat, kad būtų toliau ribojamas naujų stebimųjų ir susirūpinimą keliančių atmainų patekimas ir plitimas ES;

                     5.

                     2021 m. birželio 14 d. Parlamentas ir Taryba priėmė reglamentus (ES) 2021/953 (5) ir (ES) 2021/954 (6) dėl ES skaitmeninio COVID pažymėjimo. Paaiškėjo, kad ES skaitmeninis COVID pažymėjimas yra pagrindinė priemonė, padedanti atnaujinti keliones ES;

                     6.

                     nuo tada, kai buvo priimtas Reglamentas (ES) 2021/953, Komisija priėmė kelis įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma, kad tam tikros trečiosios šalies išduoti COVID-19 pažymėjimai turi būti laikomi lygiaverčiais valstybių narių pagal tą reglamentą išduotiems pažymėjimams. Taigi galima saugiai ir patikimai patvirtinti skiepijimo, persirgimo ir tyrimo pažymėjimų, kurie patenka į tokių įgyvendinimo aktų taikymo sritį, autentiškumą. Todėl ES skaitmeninis COVID pažymėjimas, o ypač šiuo pagrindu priimti įgyvendinimo sprendimai taip pat padėjo saugiai atnaujinti keliones iš trečiųjų šalių į ES (7);

                     7.

                     dabartinis požiūris, išdėstytas Rekomendacijoje (ES) 2020/912, turėtų būti atnaujintas, kad būtų atsižvelgta į ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sukūrimą, taip pat į pandemijos raidą, įskaitant susirūpinimą keliančios omikron atmainos atsiradimą, didėjančią skiepijimo apimtį ir laipsnišką kelionių apribojimų panaikinimą visame pasaulyje;

                     8.

                     2021 m. spalio 22 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose, atsižvelgdama į epidemiologinės padėties raidą, paragino toliau koordinuoti veiksmus, kad būtų palengvintas laisvas judėjimas ES ir kelionės į ES, ir peržiūrėti abi rekomendacijas, įskaitant Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/912;

                     9.

                     standartinis skiepijimo pažymėjimų, išduotų trečiųjų valstybių užbaigus pirminės vakcinacijos kursą, pripažinimo laikotarpis turėtų būti 270 dienos. Siekiant užtikrinti koordinuotą požiūrį, valstybės narės neturėtų pripažinti skiepijimo pažymėjimų, išduotų užbaigus pirminės vakcinacijos kursą, jei nuo dozės, gautos pagal tokį kursą, praėjo daugiau kaip 270 dienos. Tokiu atveju valstybės narės turėtų pripažinti skiepijimo pažymėjimus, kuriuose nurodyta, kad užbaigus pirminės vakcinacijos kursą, buvo paskiepyta papildoma doze;

                     10.

                     siekiant dar labiau palengvinti saugias keliones į ES, suminis 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklis turėtų būti padidintas nuo 75 iki 100 atvejų 100 000 gyventojų. Tuo pačiu metu ir siekiant atsižvelgti į didesnius tyrimų pajėgumus praėjus beveik dvejiems metams nuo viruso atsiradimo, reikalaujamas minimalus savaitinių tyrimų rodiklis taip pat turėtų būti padidintas nuo 300 iki 600 tyrimų 100 000 gyventojų. Tai turėtų dar labiau padidinti duomenų, naudojamų siekiant nustatyti, kokiu mastu iš konkrečios trečiosios šalies turėtų būti leidžiamos nebūtinos kelionės, patikimumą;

                     11.

                     kad būtų sudarytos geresnės sąlygos nebūtinoms kelionėms į Sąjungą ir padidintas nuspėjamumas keliautojams iš trečiųjų šalių, valstybės narės turėtų pripažinti ne tik COVID-19 vakcinas, kurioms suteiktas rinkodaros leidimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (8), bet ir tas, kurių atžvilgiu užbaigta Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) įtraukimo į skubaus naudojimo sąrašą procedūra;

                     12.

                     be to, kaip alternatyvą skiepijimui, valstybės narės turėtų leisti nebūtinas asmenų, kurie 180 dienų laikotarpiu iki kelionės į ES persirgo COVID-19 ir kurie turi skaitmeninį COVID pažymėjimą arba jam lygiaverčiu pripažintą ES skaitmeninį COVID pažymėjimą, keliones;

                     13.

                     tuo pačiu metu, siekdamos dar labiau sumažinti SARS-CoV-2 viruso perdavimo riziką, valstybės narės taip pat turėtų reikalauti pateikti galiojantį įrodymą, kad prieš išvykstant buvo atliktas tikralaikės polimerazės grandininės reakcijos (AT-PGR) testas ir gautas neigiamas rezultatas, jeigu keliautojas i) paskiepytas COVID-19 vakcina, kurios atžvilgiu užbaigta PSO įtraukimo į skubaus naudojimo vaistų sąrašą procedūra, tačiau ji neįtraukta į vakcinų, kurias ES leista naudoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, sąrašą, arba jeigu keliautojas ii) 180 dienų laikotarpiu iki kelionės į ES persirgo COVID-19;

                     (13a)

                     atsižvelgiant į tai, kad gali būti neįmanoma patikrinti skiepijimo pažymėjimų, kuriuos trečiosios valstybės išdavė nesinaudodamos ES skaitmeninio COVID pažymėjimo arba jam lygiaverčiu pripažinto pažymėjimo patikimumo užtikrinimo sistema, autentiškumo, vientisumo ir galiojimo, valstybės narės taip pat galėtų reikalauti prieš išvykstant pateikti galiojantį AT-PGR tyrimo neigiamo rezultato įrodymą, kai keliautojas yra visiškai paskiepytas COVID-19 vakcina, kuriai pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 išduotas rinkodaros leidimas, tačiau neturi ES skaitmeninio COVID pažymėjimo ar jam lygiaverčiu pripažinto pažymėjimo.

                     14.

                     vyresni nei 6 metų ir jaunesni nei 18 metų vaikai turėtų turėti galimybę keliauti su sąlyga, kad prieš išvykimą jų atlikto AT-PGR tyrimo rezultatas yra neigiamas. Tokiais atvejais valstybės narės galėtų reikalauti, kad atvykus būtų atliekamas papildomas testas, būtų karantinuojamasi arba izoliuojamasi; Kai jaunesni nei 6 metų ir jaunesni nei 18 metų vaikai turi galiojantį skiepijimo nuo COVID-19 įrodymą, išduotą remiantis pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 ES patvirtinta vakcina, neturėtų būti reikalaujama atlikti tyrimą. Jaunesniems nei 6 metų vaikams, keliaujantiems su suaugusiuoju, neturėtų būti taikoma papildomų reikalavimų;

                     (14a)

                     valstybės narės galėtų leisti asmenų, kuriems patvirtintos COVID-19 vakcinos kontraindikuotos, nebūtinas keliones, jei šie asmenys prieš išvykimą pateikė būtinus dokumentus ir atliko AT-PGR tyrimą, kurio rezultatas yra neigiamas;

                     15.

                     atsižvelgiant į visame pasaulyje didėjančią skiepijimosi apimtį, tikslinga pradėti svarstyti tai, kad būtų laipsniškai pereinama nuo dabartinio mišraus šalies ir asmens vertinimo metodo prie išimtinai asmens vertinimo metodo, o kelionių apribojimų panaikinimą grįsti tik keliautojų skiepijimosi statusu arba jų atliekamomis esminėmis funkcijomis ir (arba) esminiais poreikiais. Tačiau šiuo metu vis dar yra trečiųjų šalių, kuriose galimybės gauti vakcinų yra ribotos arba kuriose skiepijimo lygis yra žemas. Todėl siekiant trečiosioms valstybėms suteikti laiko padidinti savo skiepijimosi apimtis, įskaitant stiprinamųjų dozių skyrimą siekiant užtikrinti skiepijimo pažymėjimų galiojimą, ir prieš tai atlikus bendrą skiepijimo padėtį trečiosiose šalyse vertinimą remiantis duomenimis, be kita ko, pateiktais ES delegacijų, ne vėliau kaip 2022 m. balandžio 30 d. Komisija turėtų peržiūrėti rekomendaciją, kad išbrauktų I priedą atsižvelgiant į didėjantį skiepijimo apimtį visame pasaulyje. Komisija turėtų pateikti ataskaitą Tarybai ir, atitinkamai, pasiūlymą išbraukti I priedą;

                     16.

                     pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, Danija, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, turi nuspręsti, ar ją įgyvendins;

                     17.

                     šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (9). Todėl Airija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma;

                     18.

                     Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (10), kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (11) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį;

                     19.

                     Šveicarijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (12), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (13) 3 straipsniu;

                     20.

                     Lichtenšteino atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (14), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Sprendimo 2011/350/ES (15) 3 straipsniu,

                     21.

                     šios rekomendacijos teisinis statusas, kaip primenama 15–19 konstatuojamosiose dalyse, nedaro poveikio visų valstybių narių poreikiui nuspręsti koordinuotai panaikinti nebūtinų kelionių į Sąjungą apribojimą siekiant užtikrinti tinkamą Šengeno erdvės veikimą,

               PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
         Rekomendacija (ES) 2020/912 iš dalies keičiama taip:

                     1)

                     Nuo 2022 m. kovo 1 d. 2 punkto antroje pastraipoje skaičius „75“ pakeičiamas skaičiumi „100“, o skaičius „300“ pakeičiamas skaičiumi „600“;

                     2)

                     Nuo 2022 m. kovo 1 d. 6a punkto pirma, antra ir trečia pastraipos pakeičiamos taip:
                     „Nedarant poveikio 6 punkto a ir b papunkčiams, jei pateikus skiepijimo įrodymus valstybės narės netaiko kelionių apribojimų, kuriais siekiama apriboti COVID-19 plitimą, valstybės narės turėtų iš esmės panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą keliautojams, kurie ne vėliau kaip likus 14 dienų iki atvykimo į ES+ erdvę buvo paskiepyti paskutine rekomenduojama viena iš COVID-19 vakcinų, kurias ES leista naudoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (*1), doze, su sąlyga, kad nuo skiepijimo pažymėjime nurodytos dozės, kuria užbaigiamas pirminės vakcinacijos kursas, praėjo ne daugiau kaip 270 mėnesiai, arba su sąlyga, kad keliautojas paskiepytas stiprinamąja doze po pirminės vakcinacijos kurso užbaigimo.
                     Valstybės narės taip pat turėtų panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą keliautojams, kurie ne vėliau kaip likus 14 dienų iki atvykimo į ES+ erdvę buvo paskiepyti paskutine rekomenduojama viena iš COVID-19 vakcinų, kurių atžvilgiu užbaigta PSO įtraukimo į skubaus naudojimo vaistų sąrašą procedūra, su sąlyga, kad nuo skiepijimo pažymėjime nurodytos dozės, kuria užbaigiamas pirminės vakcinacijos kursas, praėjo ne daugiau kaip 270 dienų, arba su sąlyga, kad keliautojas paskiepytas stiprinamąja doze po pirminės vakcinacijos kurso užbaigimo.
                     Valstybės narės taip pat turėtų panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą, taikomą tokiems keliautojams, kurie 180 dienų laikotarpiu iki kelionės į ES persirgo COVID-19.
                     Tuo tikslu keliautojai, kurie pageidauja vykti į valstybę narę nebūtinai kelionei, turėtų pateikti:

                                 a)

                                 galiojantį skiepijimo nuo COVID-19 įrodymą, išduotą paskiepijus vakcina nuo COVID-19, kurią ES leista naudoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, arba

                                 b)

                                 galiojantį skiepijimo nuo COVID-19 įrodymą, išduotą paskiepijus vakcinomis nuo COVID-19, kurių atžvilgiu užbaigta PSO įtraukimo į skubaus naudojimo vaistų sąrašą procedūra, bet kurios nėra įtrauktos į vakcinų, kurias ES leista naudoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, sąrašą, arba

                                 c)

                                 galiojantį persirgimo įrodymą.

                           Valstybė narė taip pat galėtų reikalauti, kad keliautojai, kuriems taikomi b ir c punktai, pateiktų galiojantį įrodymą, kad likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki išvykimo buvo atliktas tikralaikės polimerazės grandininės reakcijos (AT-PGR) tyrimas ir gautas neigiamas rezultatas. Keliautojams, patenkantiems į b punkto taikymo sritį, valstybės narės galėtų taikyti papildomas sveikatos priemones, pavyzdžiui, reikalavimą izoliuotis, karantinuotis arba pasiskiepyti pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 ES patvirtinta vakcina.
                     Be ES skaitmeninių COVID pažymėjimų, valstybės narės turėtų pripažinti tokius skiepijimo nuo COVID-19 arba persirgimo įrodymus, jei jie atitinka pažymėjimus, kurie Komisijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/953 (*2) 8 straipsnį priimtu įgyvendinimo aktu buvo pripažinti lygiaverčiais pagal tą reglamentą išduotiems pažymėjimams.
                     Jei toks aktas dėl trečiosios šalies išduotų pažymėjimų nėra priimtas, valstybės narės pagal nacionalinę teisę galėtų pripažinti trečiosios šalies išduotus tyrimo ir skiepijimo įrodymus, atsižvelgdamos į poreikį turėti galimybę patikrinti pažymėjimo autentiškumą, galiojimą ir vientisumą ir tai, ar jame yra visi atitinkami duomenys, kaip numatyta Reglamente (ES) 2021/953.
                     Tokiu atveju jos galėtų reikalauti, kad keliautojai, visiškai paskiepyti COVID-19 vakcina, kuriai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 išduotas rinkodaros leidimas, tačiau neturintys ES skaitmeninio COVID pažymėjimo ar jam lygiaverčiu pripažinto pažymėjimo, prieš išvykdami pateiktų galiojantį AT-PGR tyrimo neigiamo rezultato įrodymą.
                     Vyresniems nei 6 metų ir jaunesniems nei18 metų vaikams taip pat turėtų būti leidžiama vykti nebūtinai kelionei į valstybę narę, jei jie turi galiojantį įrodymą, kad likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki išvykimo buvo atliktas tikralaikės atvirkštinės transkripcijos polimerazės grandininės reakcijos (AT-PGR) tyrimas ir jo rezultatas yra neigiamas, išskyrus atvejus, kai jiems taikomos pirmiau išdėstytos nuostatos. Tokiais atvejais valstybės narės galėtų reikalauti, kad atvykus būtų atliekamas papildomas testas, būtų karantinuojamasi arba izoliuojamasi. Jaunesniems nei 6 metų vaikams, keliaujantiems su suaugusiuoju, neturėtų būti taikomi papildomi reikalavimai.

                        (*1)  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą (OL L 136, 2004 4 30, p. 1)."

                        (*2)  2021 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/953 dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo) išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas asmenims laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (OL L 211, 2021 6 15, p. 1).“;"

                     3)

                     Įrašytas naujas 12 punktas:

                                 „12.

                                 Ne vėliau kaip 2022 m. balandžio 30 d. Komisija turėtų peržiūrėti rekomendaciją, kad būtų išbrauktas I priedas, atsižvelgiant į didėjančią skiepijimo apimtį visame pasaulyje.
                                 Komisija turėtų pateikti informaciją Tarybai ir, atitinkamai, pasiūlymą išbraukti I priedą;“.

            Priimta Briuselyje 2022 m. vasario 22 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               C. BEAUNE

            (1)  2020 m. birželio 30 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (OL L 208I, 2020 7 1, p. 1).

            (2)  2021 m. vasario 2 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/132, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (OL L 41, 2021 2 4, p. 1).

            (3)  ES+ erdvė apima visas Šengeno valstybes nares (taip pat Bulgariją, Kroatiją, Kiprą ir Rumuniją) ir keturias Šengeno asocijuotąsias valstybes. Ji apima ir Airiją, jei ji nuspręstų suderinti savo veiksmus.

            (4)  2021 m. gegužės 20 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/816, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (OL L 182, 2021 5 21, p. 1).

            (5)  2021 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/953 dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo) išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas asmenims laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (OL L 211, 2021 6 15, p. 1).

            (6)  2021 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/954 dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo), skirtų trečiųjų valstybių piliečiams, teisėtai esantiems arba gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos OL L 211, 2021 6 15, p. 24).

            (7)  Atnaujintas sprendimų dėl lygiavertiškumo sąrašas skelbiamas šiame tinklalapyje:
         https://ec.europa.eu/info/publications/commission-implementing-decisions-eu-equivalence-covid-19-certificates-issued-non-eu-countries_en.

            (8)  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą (OL L 136, 2004 4 30, p. 1).

            (9)  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

            (10)  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

            (11)  1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimas 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (OL L 176, 1999 7 10, p. 31).

            (12)  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

            (13)  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

            (14)  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

            (15)  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).


title: Europos centrinio banko rekomendacija 2022 m. vasario 17 d. skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Bank of Greece išorės auditoriaus (ECB/2022/3) 2022/C 102/01

text:
               2022 3 2

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 102/1

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
      2022 m. vasario 17 d.
      skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Bank of Greece išorės auditoriaus
      (ECB/2022/3)
      (2022/C 102/01)
      EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

                  (2)

                  dabartinio Bank of Greece išorės auditoriaus Deloitte Certified Public Accountants S.A. įgaliojimai baigsis po 2021 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2022 finansinių metų;

                  (3)

                     Bank of Greece išorės auditoriumi 2022–2026 finansiniams metams pasirinko Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A., numatant galimybę pratęsti įgaliojimus 2027 ir 2028 finansiniams metams,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      Rekomenduojama Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. skirti Bank of Greece išorės auditoriumi 2022–2026 finansiniams metams, numatant galimybę pratęsti įgaliojimus 2027 ir 2028 finansiniams metams.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2022 m. vasario 17 d.

               ECB Pirmininkė

            Christine LAGARDE