title: 2013/711/ES: 2013 m. gruodžio 3 d. Komisijos rekomendacija dėl dioksinų, furanų ir PCB koncentracijos pašaruose ir maisto produktuose mažinimo  Tekstas svarbus EEE

text:
               4.12.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 323/37

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA
   2013 m. gruodžio 3 d.
   dėl dioksinų, furanų ir PCB koncentracijos pašaruose ir maisto produktuose mažinimo
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2013/711/ES)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               atsižvelgiant į bendrąją strategiją buvo priimta keletas priemonių, kuriomis siekiama mažinti dioksinų, furanų ir PCB koncentraciją aplinkoje, pašaruose ir maisto produktuose;

               (2)

               didžiausia leidžiamoji dioksinų koncentracija ir dioksinų bei dioksinų tipo PCB suma pašaruose buvo nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/32/EB (1), o maisto produktuose – Reglamentu (EB) Nr. 1881/2006 (2);

               (3)

               siekiant skatinti aktyviau mažinti dioksinų ir dioksinų tipo PCB koncentraciją maisto produktuose, Komisijos rekomendacija 2011/516/ES (3) nustatyta dioksinų ir dioksinų tipo PCB maisto produktuose poveikio koncentracija, o Direktyva 2002/32/EB nustatyta dioksinų ir dioksinų tipo PCB pašaruose poveikio koncentracija;

               (4)

               poveikio koncentracija yra kriterijus, pagal kurį kompetentingos institucijos ir veiklos vykdytojai gali nustatyti atvejus, kai tikslinga identifikuoti taršos šaltinį ir imtis priemonių taršai sumažinti arba jos šaltiniui pašalinti;

               (5)

               kadangi dioksinų ir dioksinų tipo PCB šaltiniai yra skirtingi, dioksinams ir dioksinų tipo PCB tikslinga nustatyti atskiras poveikio koncentracijos vertes;

               (6)

               šiuo metu tikslinga rekomenduoti atidžiau stebėti dioksinų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB koncentraciją laisvai laikomų vištų kiaušiniuose ir ekologiškuose kiaušiniuose, avių ir ėriukų kepenyse, kininiuose gauruotažnypliuose krabuose, džiovintuose prieskoniniuose augaluose bei moliuose, kurie parduodami kaip maisto papildai;

               (7)

               taip pat tikslinga konkrečiai nurodyti, kad didžiausia leidžiamoji koncentracija produkte siejama su drėgna mase;

               (8)

               todėl Rekomendaciją 2011/516/ES reikėtų pakeisti nauja rekomendacija,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               1.

               Valstybių narių vykdomos atsitiktinės dioksinų ir dioksinų tipo PCB bei ne dioksinų tipo PCB stebėsenos mastas turėtų būti proporcingas pagaminamam, naudojamam ir suvartojamam pašarų ir maisto produktų kiekiui.

               2.

               Be 1 punkte nurodytos stebėsenos, valstybės narės turėtų vykdyti dioksinų ir dioksinų tipo PCB bei ne dioksinų tipo PCB stebėseną šiuose produktuose:

                           a)

                           laisvai laikomų vištų kiaušiniuose ir ekologiškuose kiaušiniuose;

                           b)

                           avių ir ėriukų kepenyse;

                           c)

                           kininiuose gauruotažnypliuose krabuose:

                                       i)

                                       ataugų raumenų mėsoje (atskirai),

                                       ii)

                                       rudoje mėsoje (atskirai),

                                       iii)

                                       visame produkte (skaičiuojama atskirai atsižvelgiant į koncentraciją ataugų raumenų mėsoje ir rudoje mėsoje bei jų atitinkamą santykinę dalį);

                           d)

                           džiovintuose prieskoniniuose augaluose (pašaruose ir maisto produktuose);

                           e)

                           moliuose, kurie parduodami kaip maisto papildai.

               3.

               Kai nesilaikoma Direktyvos 2002/32/EB ir Reglamento (EB) Nr. 1881/2006 nuostatų, ir nustatoma, kad dioksinų ir (arba) dioksinų tipo PCB koncentracija maisto produktuose viršija šios rekomendacijos priede nurodytas poveikio koncentracijos vertes, o koncentracija pašaruose viršija Direktyvos 2002/32/EB II priede nurodytas poveikio koncentracijos vertes, valstybės narės, bendradarbiaudamos su veiklos vykdytojais:

                           a)

                           inicijuoja tyrimus taršos šaltiniui nustatyti;

                           b)

                           imasi priemonių taršai sumažinti arba jos šaltiniui pašalinti.

               4.

               Valstybės narės turėtų pateikti visus dioksinų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB paplitimo pašaruose ir maisto produktuose duomenis Europos maisto saugos tarnybai. Valstybės narės turėtų Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pateikti savo išvadas, tyrimų rezultatus ir nurodyti priemones, kurių ėmėsi taršai sumažinti arba jos šaltiniui pašalinti.

         Rekomendacija 2011/516/ES pakeičiama šia rekomendacija.

      Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 3 d.

            Komisijos vardu

         Tonio BORG

            Komisijos narys

      (1)  2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose (OL L 140, 2002 5 30, p. 10).

      (2)  2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1881/2006, nustatantis didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (OL L 364, 2006 12 20, p. 5).

      (3)  2011 m. rugpjūčio 23 d. Komisijos rekomendacija 2011/516/ES dėl dioksinų, furanų ir PCB pašaruose ir maisto produktuose mažinimo (OL L 218, 2011 8 24, p. 23).

      PRIEDAS
      Šiame priede:

                  a)

                  dioksinai ir furanai (WHO-TEQ) yra polichlorintųjų dibenzo-para-dioksinų (PCDD) ir polichlorintųjų dibenzofuranų (PCDF) suma, išreikšta Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO, angl. WHO) toksiniais ekvivalentais, naudojant PSO toksinio ekvivalentiškumo koeficientus (WHO-TEF);

                  b)

                  dioksinų tipo PCB (WHO-TEQ) yra polichlorintųjų bifenilų (PCB) suma, išreikšta PSO toksiniais ekvivalentais, naudojant WHO-TEF;

                  c)

                  WHO-TEF yra Pasaulio sveikatos organizacijos toksinio ekvivalentiškumo koeficientai, skirti žmonėms keliamai rizikai vertinti, pagrįsti Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Tarptautinės cheminės saugos programos (IPCS) specialistų posėdžio, surengto 2005 m. birželio mėn. Ženevoje, išvadomis (Martin van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds).Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).

                  Maisto produktas

                  Dioksinų ir furanų poveikio koncentracija (WHO-TEQ) (1)

                  Dioksinų tipo PCB poveikio koncentracija (WHO-TEQ) (1)

                  Mėsa ir mėsos produktai (išskyrus valgomuosius subproduktus) (2), pagaminti iš:

                              —

                              galvijų ir avių,

                  1,75 pg/g riebalų (3)

                  1,75 pg/g riebalų (3)

                              —

                              naminių paukščių,

                  1,25 pg/g riebalų (3)

                  0,75 pg/g riebalų (3)

                              —

                              kiaulių

                  0,75 pg/g riebalų (3)

                  0,50 pg/g riebalų (3)

                  Sumaišyti riebalai

                  1,00 pg/g riebalų (3)

                  0,75 pg/g riebalų (3)

                  Ūkiuose auginamų žuvų raumenų mėsa ir žuvininkystės ūkių produktai

                  1,50 pg/g drėgnos produkto masės

                  2,50 pg/g drėgnos produkto masės

                  Žalias pienas (2) ir pieno produktai (2), įskaitant sviesto riebalus

                  1,75 pg/g riebalų (3)

                  2,00 pg/g riebalų (3)

                  Vištų kiaušiniai ir kiaušinių produktai (2)

                  1,75 pg/g riebalų (3)

                  1,75 pg/g riebalų (3)

                  Moliai kaip maisto papildai

                  0,50 pg/g drėgnos produkto masės

                  0,35 pg/g drėgnos produkto masės

                  Vaisiai, daržovės (įskaitant šviežius prieskoninius augalus) ir grūdai (4)

                  0,30 pg/g drėgnos produkto masės

                  0,10 pg/g drėgnos produkto masės

         (1)  Viršutinės ribinės koncentracijos. Viršutinės ribinės koncentracijos skaičiuojamos darant prielaidą, kad visos už kiekybinio vertinimo ribą mažesnės įvairių giminingų junginių vertės yra lygios kiekybinio vertinimo ribai.

         (2)  Šios kategorijos maisto produktai yra apibrėžti 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 853/2004, nustatančiame konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (OL L 139, 2004 4 30, p. 55).

         (3)  Poveikio koncentracijos netaikomos maisto produktams, kurių sudėtyje yra mažiau nei 2 % riebalų.

         (4)  Džiovintų vaisių ir džiovintų daržovių (įskaitant džiovintus prieskoninius augalus) atveju dioksinų ir furanų poveikio koncentracija yra 0,5 pg/g, o dioksinų tipo PCB – 0,35 pg/g parduodamo produkto.


title: 2011 m. rugsėjo 16 d. Komisijos rekomendacija dėl mokslinių tyrimų bendro programavimo iniciatyvos „Sveikos ir produktyvios jūros bei vandenynai“

text:
               21.9.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 276/1

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA
   2011 m. rugsėjo 16 d.
   dėl mokslinių tyrimų bendro programavimo iniciatyvos „Sveikos ir produktyvios jūros bei vandenynai“
   2011/C 276/01
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 181 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Europa turi 89 000 km ilgio pakrantę (1) su dviem vandenynais ir keturiomis jūromis, be to, ES pakrantės regionuose sukuriama maždaug 40 % visos Sąjungos BVP ir gyvena maždaug tiek pat visos Sąjungos gyventojų (2), todėl jų indėlis į pagrindinius ekonomikos sektorius, kaip antai jūrų transporto ir prekybos, jūrų bioekonomikos, energetikos ir turizmo, yra itin reikšmingas;

               (2)

               2007 m. spalio 10 d. Komunikate „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“ (3) Komisija teigia, kad vykdant integruotą jūrų politiką padidės Europos gebėjimas įveikti sunkumus, susijusius su globalizacija ir konkurencingumu, klimato kaita, jūrų aplinkos blogėjimu, jūrų sauga ir saugumu ir energijos tiekimo saugumu bei tvarumu. Jame taip pat nurodyta, kad tokia politika turėtų būti grįsta pasiekimais jūrų mokslinių tyrimų, technologijų ir naujovių srityse;

               (3)

               2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB, nustatančios Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (4), pagal kurią taikomas ekosistemomis grįstas žmogaus veiklos valdymo metodas, tikslas – pasiekti arba išlaikyti gerą jūrų vandenų aplinkos būklę, kai tie vandenys sudaro ekologiniu požiūriu įvairius ir dinamiškus vandenynus bei jūras, kurie yra švarūs, sveiki ir produktyvūs. Šioje direktyvoje, kuri turėtų tapti Sąjungos būsimos jūrų politikos aplinkosaugos ramsčiu, teigiama, kad Bendrijos lygmeniu parama su tuo susijusiems tyrimams turėtų būti nuolat įtvirtinama moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai skirtose politikos kryptyse;

               (4)

               2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (5) teigiama, kad Sąjunga turėtų ypač išnaudoti ES jūrų politikos įnašą, kad pasiektų išmetamų teršalų mažinimo ir biologinės įvairovės tikslus, spręstų prisitaikymo prie klimato kaitos, nelaimių prevencijos ir reagavimo į jas klausimą, tausiau naudotų išteklius ir užtikrintų geresnes visuotinio aprūpinimo maistu sąlygas;

               (5)

               2008 m. rugsėjo 3 d. Komisijos komunikatu „Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija. Nuosekli Europos mokslinių tyrimų erdvės sistema tausiam vandenynų ir jūrų naudojimui remti“ (6) siekiama įgyvendinti bendrą jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų programavimą, atitinkantį susijusiame 2008 m. liepos 15 d. Komisijos komunikate „Bendras mokslinių tyrimų programavimas. Bendradarbiavimas siekiant veiksmingiau spręsti bendrus uždavinius“ (7) išdėstytus principus ir mechanizmus, jei tai bus pagrįsta ir tokius veiksmus rems susijusios valstybės narės;

               (6)

               2010 m. gegužės 26 d. posėdyje Konkurencijos taryba pripažino, kad „Sveikos ir produktyvios jūros bei vandenynai“ yra sritis, kurioje bendru programavimu būtų galima iš esmės padidinti esamų atskirų valstybių narių pastangų mokslinių tyrimų srityje vertę (8). Todėl ji priėmė išvadas, kuriose pripažino šios srities bendro programavimo iniciatyvos būtinybę ir paragino Komisiją prisidėti prie jos rengimo. Be to, Taryba dar kartą patvirtino, kad bendrą programavimą vykdo valstybės narės, o Komisija atlieka tik padėjėjo vaidmenį. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente aptarta nacionalinių mokslinių tyrimų veiklos analizė patvirtina, kad, siekiant didinti mokslinių tyrimų veiksmingumą ir poveikį ir išvengti veiklos dubliavimo, reikia geriau koordinuoti veiksmus – kurti bendrą strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę;

               (7)

               dalyvaujančios valstybės atsiuntė oficialius įsipareigojimo raštus ir taip patvirtino dalyvausiančios tokioje bendro programavimo iniciatyvoje;

               (8)

               jūrų ir jūrininkystės reikalų bendras programavimas sudarytų sąlygas koordinuoti šios srities mokslinius tyrimus, leistų reikšmingai prisidėti prie siekio sukurti veiksmingą jūrų ir vandenynų Europos mokslinių tyrimų erdvę, tvariai naudoti jų esamus ir nepanaudotus išteklius, stiprinti Europos kaip lyderės poziciją ir jūrų pramonės mokslinių tyrimų konkurencingumą, kartu saugant jūrų aplinką ir prisitaikant prie klimato kaitos poveikio;

               (9)

               kad pasiektų šioje rekomendacijoje nustatytus tikslus, valstybės narės turėtų bendradarbiaudamos su Komisija nagrinėti galimas Komisijos iniciatyvas, kurios padėtų valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę;

               (10)

               kad Komisija galėtų atsiskaityti Europos Parlamentui ir Tarybai, valstybės narės Komisijai turėtų reguliariai teikti pažangos, padarytos įgyvendinant šią bendro programavimo iniciatyvą, ataskaitas,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               1.

               Valstybės narės skatinamos prireikus atnaujinti bendrą viziją, kaip bendradarbiaujant ir koordinuojant veiksmus mokslinių tyrimų srityje Sąjungos lygmeniu galima padėti užtikrinti, kad jūros ir vandenynai išliktų sveiki ir produktyvūs ir būtų pasinaudota visomis jų teikiamomis galimybėmis (9).

               2.

               Valstybės narės skatinamos parengti bendrą strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę, kurioje būtų nustatyti vidutinės trukmės ir ilgalaikiai jūrų ir vandenynų mokslinių tyrimų poreikiai ir tikslai. Į strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę turėtų būti įtrauktas įgyvendinimo planas, kuriame būtų nustatyti prioritetai bei terminai ir nurodyti konkretūs veiksmai, priemonės ir ištekliai, būtini tai darbotvarkei įgyvendinti.

               3.

               Valstybės narės skatinamos imtis toliau išvardytų veiksmų, kurie būtų strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkės ir įgyvendinimo plano dalis:

                           a)

                           baigti nustatyti atitinkamas nacionalines programas, mokslinių tyrimų veiklą ir gebėjimus ir dalytis informacija apie tai;

                           b)

                           aktyvinti bendro prognozavimo veiklą ir technologijų vertinimo gebėjimus;

                           c)

                           dalytis informacija, ištekliais, geriausia patirtimi, metodika ir gairėmis;

                           d)

                           nustatyti sritis ar mokslinių tyrimų veiklą, kurias koordinuoti, arba, tinkamais atvejais, kurioms skelbti bendrus konkursus ar telkti išteklius būtų naudinga;

                           e)

                           nustatyti d punkte minėtų sričių bendrų mokslinių tyrimų tvarką;

                           f)

                           prireikus dalytis esama mokslinių tyrimų infrastruktūra ar koordinuotai kurti naują infrastruktūrą, pavyzdžiui, jūrų stebėjimo infrastruktūrą, taip pat pagal nustatytus poreikius kurti modelius ir taikomąsias priemones;

                           g)

                           skatinti geresnį viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą, taip pat atviras inovacijas skirtingose mokslinių tyrimų veiklos srityse ir verslo sektoriuose, susijusiuose su jūrų stebėjimu, jūrų ištekliais ir jūrine veikla;

                           h)

                           skatinti tarpdisciplininius metodus ir visų jūrų ir jūrininkystės sektorių mainus bei ryšius;

                           i)

                           kurti tinkamas mokslo ir politikos sąsajas atitinkamais klausimais, kaip antai Direktyvos 2008/56/EB ir jūrų erdvės planavimo, kaip komunikato „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“ pagrindinio tikslo, įgyvendinimas.

               4.

               Valstybės narės raginamos sukurti veiksmingą bendrą jūrų ir vandenynų mokslinių tyrimų valdymo struktūrą, kuri padėtų nustatyti bendras bendradarbiavimo ir koordinavimo sąlygas, taisykles bei procedūras ir stebėti, kaip įgyvendinama strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkė.

               5.

               Valstybės narės raginamos kartu įgyvendinti strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę, be kita ko, per nacionalines mokslinių tyrimų programas ar kitą nacionalinę mokslinių tyrimų veiklą, pagal Tarybos bendro programavimo aukšto lygio grupės parengtas bendro programavimo pagrindinių sąlygų gaires (10).

               6.

               Valstybės narės raginamos bendradarbiaujant su Komisija nagrinėti galimas Komisijos iniciatyvas, kurios padėtų valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę, ir bendras programas koordinuoti su kitomis šios srities Sąjungos iniciatyvomis, visų pirma jūrų ir jūrininkystės Europos mokslinių tyrimų erdvės tinklais ir Jungtine Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programa (BONUS).

               7.

               Valstybės narės raginamos reguliariai teikti Komisijai metines pažangos, padarytos įgyvendinant šią bendro programavimo iniciatyvą, ataskaitas.

      Priimta Briuselyje 2011 m. rugsėjo 16 d.

            Komisijos vardu

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            Komisijos narė

      (1)  „Buveinių direktyvos įgyvendinimas jūrų ir pakrančių vietovėse“, Europos Komisija, 1998 m., ISBN: 92–828–4276–2.

      (2)  Eurostatas Statistics in focus 38/2010, „ES pakrantės regionų apžvalga“.

      (3)  COM(2007) 574 galutinis.

      (4)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

      (5)  COM(2010) 2020.

      (6)  COM(2008) 534.

      (7)  COM(2008) 468.

      (8)  10246/10.

      (9)  http://www.jpi-oceans.eu

      (10)  ERC-GPC 1311/10. Bendras mokslinių tyrimų programavimas 2008–2010 m. ir vėliau. 2010 m. lapkričio 12 d. Tarybos bendro programavimo aukšto lygio grupės ataskaitos II priedas.


title: 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendacija dėl Slovakijos 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Slovakijos stabilumo programos

text:
               24.7.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 219/74

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2012 m. liepos 10 d.
   dėl Slovakijos 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Slovakijos stabilumo programos
   2012/C 219/22
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, daugiausia dėmesio skiriant toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)

               2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)

               2011 m. liepos 12 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl Slovakijos 2011 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl atnaujintos 2011–2014 m. Slovakijos stabilumo programos;

               (4)

               2011 m. lapkričio 23 d. Komisija patvirtino antrąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas antras ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. 2012 m. vasario 14 d. Komisija pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (4) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nenurodė, kad Slovakija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)

               2011 m. gruodžio 1 d. Taryba priėmė išvadas, kuriose ragina Socialinės apsaugos komitetą, bendradarbiaujant su Užimtumo komitetu ir kitais komitetais, pateikti savo nuomonę dėl veiksmų, rekomenduojamų pagal strategijos „Europa 2020“ politikos ciklą. Ši nuomonė yra Užimtumo komiteto nuomonės dalis;

               (6)

               vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2012 m. vasario 15 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2012 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2012 m. metinę augimo apžvalgą;

               (7)

               2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad pirmenybę reikia teikti ekonomikos augimą skatinančiam fiskaliniam konsolidavimui, įprastų skolinimo ekonomikai sąlygų atkūrimui, ekonomikos augimo ir konkurencingumo skatinimui, nedarbo problemos sprendimui, krizės sukeltų socialinių pasekmių šalinimui ir viešojo administravimo modernizavimui;

               (8)

               2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į jų stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas;

               (9)

               2012 m. balandžio 30 d. Slovakija pateikė savo 2012–2015 m. stabilumo programą ir savo 2012 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;

               (10)

               remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Jis iš esmės yra toks, kaip 2012 m. pavasarį prognozavo Komisijos tarnybos, tik prognozuotas realusis 2012 m. BVP augimas yra šiek tiek didesnis. Stabilumo programoje apibrėžtas biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Šiam tikslui pasiekti numatoma imtis šių tarpinių veiksmų: griežtai vykdyti 2012 m. biudžetą ir 2013 m., t. y. iki Tarybos nustatyto perviršinio deficito ištaisymo termino, sumažinti nominalųjį deficitą, kad jis būtų mažesnis kaip 3 % BVP. Tačiau 2013 m. pasiektas nominalusis deficitas gali būti didesnis nei planuojama. Stabilumo programa pakeistas vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas – iš artimo subalansuotam biudžeto, kurio per programos laikotarpį neplanuojama pasiekti, į 0,5 % BVP struktūrinį deficitą. Naujasis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas tinkamai atspindi Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Remiantis (perskaičiuotu) struktūrinio biudžeto balansu (5), vidutinis metinis fiskalinių priemonių dydis 2010–2013 m. siekia 1,3 % BVP, t. y. gerokai daugiau už Tarybos rekomenduotą privalomąjį dydį, o likusios fiskalinės priemonės nukeltos į 2013 metus. 2013 m. tikslas yra rizikingas: siūlomos pajamų priemonės gali neatitikti tikslų; gali būti sunku vienu metu įgyvendinti visas nedidelio masto priemones; taip pat atsižvelgiant į anksčiau padidintus deficito tikslus.
               Be to, tolesnis visų sričių išlaidų mažinimas vidutinės trukmės laikotarpiu gali būti netvarus. 2014 ir 2015 m. metinis vidutinis fiskalinių priemonių dydis yra 0,3 % BVP, t. y. mažiau už 0,5 % BVP koregavimą, būtiną šalims, kurios dar nepasiekė vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Vis dėlto, pagal stabilumo programą valdžios sektoriaus išlaidų augimas, atsižvelgiant į diskrecines pajamų priemones, vėlesniais stabilumo programos metais atitinka Stabilumo ir augimo pakte nustatytą išlaidų kriterijų. Valdžios sektoriaus skola išliktų gerokai mažesnė nei 60 % BVP. Slovakija priėmė Fiskalinės tarybos steigimo teisės aktus, tačiau ji iki šiol nesukurta, o teisės aktai dėl išlaidų viršutinės ribos dar nepriimti;

               (11)

               atsižvelgiant į tai, kad mažėja galimybių vykdyti išlaidomis pagrįstą konsolidavimą, taip pat į tai, kad būtina remti tolesnę svarbiausių sričių, pavyzdžiui, švietimo, inovacijų ir transporto infrastruktūros, išlaidomis pagrįstą konvergenciją, būtų galima imtis priemonių mokesčių bazei plėsti, mokesčių vengimui riboti ir mokestinių prievolių vykdymui gerinti, nedarant poveikio trumpojo laikotarpio ekonomikos augimo perspektyvoms. Panaikinus vieną didžiausių PVM atotrūkių ES būtų galima gauti daug papildomų pajamų. Be to, būtų galima didinti pajamas iš mokesčių, kurie mažiausiai stabdo ekonomikos augimą, įskaitant nekilnojamojo turto mokesčius ir aplinkos mokesčius. Veiksmingas darbuotojų apmokestinimas skiriasi priklausomai nuo įvairių užimtumo rūšių. Tai skatina rinktis lankstesnes darbo formas, dėl kurių valstybės sąskaitoms tenka patirti neigiamus trumpalaikius ir ilgalaikius padarinius;

               (12)

               viešųjų finansų ilgalaikio tvarumo didinimo klausimą Slovakija sprendė tik iš dalies, nes neįgyvendino numatytų pensijų sistemos einamojo finansavimo pakopos pokyčių. Buvo imtasi priemonių pensijų sistemos kaupimo iš privalomų įmokų pakopos gyvybingumui didinti. Tačiau dėl praeityje vyravusios nestabilios teisinės aplinkos ir dažnų reikšmingų pokyčių susidarė didelės koregavimo sąnaudos ir kilo abejonių dėl kaupimo iš privalomų įmokų pakopos;

               (13)

               nesiimta jokių esminių priemonių nedarbo problemai Slovakijoje spręsti. Vis dar būtina tobulinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą ir didinti viešųjų užimtumo tarnybų gebėjimus. Taip pat reikia imtis priemonių vyresnio amžiaus darbuotojų ir moterų dalyvavimui darbo rinkoje didinti, ypač teikiant vaikų priežiūros paslaugas. Mažai uždirbantiems darbuotojams susidarantis mokesčių pleištas, įskaitant visus privalomus mokėjimus, ir toliau yra didelis, tad dalis bedarbių neturi pakankamai paskatų atsisakyti socialinės paramos ir imtis mažai apmokamo darbo;

               (14)

               patvirtinta nedaug priemonių menkai švietimo ir mokymo sistemos kokybei gerinti. Siekiant kovoti su aukštu jaunimo nedarbo lygiu Slovakijoje reikėtų patvirtinti jaunimo veiksmų planą ir jį nedelsiant pradėti įgyvendinti, atsižvelgiant į Slovakijos ir Komisijos jungtinės veiksmų grupės jaunimo nedarbo klausimais rezultatus, įskaitant profesinio rengimo ir mokymo, taip pat aukštojo mokslo reformas. Patvirtinta atnaujinta mokymosi visą gyvenimą sistemos strategija. Tačiau nesukurta konkrečių paskatų aktyvesniam dalyvavimui minėtoje sistemoje užtikrinti;

               (15)

               nuo visuomenės atskirtos bendruomenės, įskaitant romus, daugiausia atskirtos ir nuo darbo rinkos bei bendrosios švietimo sistemos, tokios bendruomenės – svarbus neišnaudotas Slovakijos ekonomikos darbo jėgos potencialas. Siekdama spręsti šią problemą, Slovakija turėtų dėti daugiau pastangų nuo visuomenės atskirtų grupių mokymosi rezultatams gerinti ir stiprinti suaugusiųjų reintegracijos politiką;

               (16)

               Slovakija labai pagerino viešojo pirkimo taisyklių ir teismų skaidrumą, nors teismo procesas tebėra ilgas ir brangus. Tačiau bendra viešųjų institucijų veiklos kokybė ir gebėjimai vis dar yra menki. Viešojo administravimo srityje trūksta strateginio požiūrio, kenčiama dėl didelės darbuotojų kaitos ir nepakankamo gebėjimų ugdymo – dėl šių priežasčių kyla sunkumų kurti bei įgyvendinti politiką, taip pat teikti viešąsias paslaugas;

               (17)

               Slovakija prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plius“. Šie įsipareigojimai, taip pat 2011 m. prisiimti ir įgyvendinami įsipareigojimai, yra susiję su užimtumo skatinimu, konkurencingumo didinimu, viešųjų finansų tvarumo didinimu ir finansinio stabilumo stiprinimu. Komisija įvertino, kaip įgyvendinami pagal paktą „Euro plius“ prisiimti įsipareigojimai. Į šio vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta rengiant rekomendacijas;

               (18)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose;

               (19)

               atsižvelgdama į šį vertinimą Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) pateikė, visų pirma, toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

         REKOMENDUOJA Slovakijai 2012–2013 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Imtis papildomų priemonių 2012 m. ir nustatyti būtinas priemones 2013 m., kuriomis būtų tvariai ištaisytas perviršinis deficitas ir užtikrintas struktūrinis koregavimas, kurį Taryba nurodė rekomendacijose pagal perviršinio deficito procedūrą. Tikslingai mažinti išlaidas, apsaugant augimą didinančias išlaidas, ir labiau stengtis gerinti valstybės išlaidų veiksmingumą. Vėliau užtikrinti tinkamus struktūrinio koregavimo veiksmus, kad būtų daroma pakankama pažanga, siekiant įvykdyti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą ir laikytis išlaidų kriterijaus. Greičiau įsteigti Fiskalinę tarybą ir priimti taisykles dėl išlaidų viršutinių ribų.

               2.

               Gerinti mokestinių prievolių vykdymą, visų pirma didinant PVM surinkimo veiksmingumą; mažinti įvairių rūšių darbo mokesčių iškraipymus, be kita ko, mažinant mokesčių atskaitymus; susieti nekilnojamojo turto mokesčius su jo rinkos verte; geriau išnaudoti aplinkos mokesčius.

               3.

               Toliau koreguoti pensijų sistemos einamojo finansavimo pakopą – pakeisti indeksavimo sistemą, teisės aktais nustatytą pensinį amžių susieti su vidutine tikėtina gyvenimo trukme, į pensijos apskaičiavimo formulę įtraukti tvarumo veiksnį, parodantį demografinius pokyčius. Užtikrinti ir kaupimo iš privalomų įmokų pakopos stabilumą ir gyvybingumą.

               4.

               Didinti viešųjų užimtumo tarnybų administracinius gebėjimus siekiant gerinti aktyvios darbo rinkos politikos, visų pirma skirtos jauniems ir ilgalaikiams bedarbiams, vyresnio amžiaus darbuotojams ir moterims, tikslingumą, rengimą ir vertinimą. Užtikrinti vaikų priežiūros paslaugų teikimą. Mažinti mažai uždirbantiems darbuotojams susidarantį mokesčių pleištą ir pritaikyti išmokų sistemą.

               5.

               Priimti ir įgyvendinti jaunimo veiksmų planą, ypatingą dėmesį skiriant švietimo ir profesinio mokymo kokybei ir aktualumui, be kita ko, diegiant gamybinės praktikos sistemą. Gerinti aukštojo mokslo kokybę stiprinant kokybės užtikrinimą ir orientavimąsi į rezultatus.

               6.

               Aktyviai imtis priemonių, kuriomis būtų gerinamos pažeidžiamų grupių, įskaitant romus, galimybės gauti mokyklinį ir priešmokyklinį ugdymą ir kuriomis būtų gerinama tokio ugdymo kokybė. Užtikrinti suaugusiųjų reintegraciją į darbo rinką pasitelkiant aktyvumo skatinimo priemones ir tikslingai veikiančias įdarbinimo tarnybas, suteikiant antrą galimybę mokytis ir organizuojant trumpą profesinį mokymą.

               7.

               Gerinti viešųjų paslaugų kokybę, be kita ko, gerinant žmogiškųjų išteklių valdymą ir stiprinant analitinius gebėjimus. Toliau mažinti teismo proceso trukmę ir stiprinti Viešųjų pirkimų tarnybos kaip nepriklausomos institucijos vaidmenį.

      Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. SHIARLY

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  Toliau taikomos 2012 metais pagal 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimą 2012/238/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 119, 2012 5 4, p. 47).

      (3)  OL C 272, 2011 9 15, p. 1.

      (4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

      (5)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos tarnybų perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija ir taikant bendrai sutartą metodiką.

      (6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008SC0573

Rekomendacija Tarybos sprendimas panaikinantis Sprendimą 2005/730/EB dėl perviršinio deficito Portugalijoje  /* SEK/2008/0573 galutinis */

         LT
            (...PICT...)|EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA|
            Briuselis, 7.5.2008
            SEK(2008) 573 galutinis

            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            panaikinantis Sprendimą 2005/730/EB dėl perviršinio deficito Portugalijoje
            (pateikta Komisijos)
            AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
            1. Aplinkybės
            Sutarties 104 straipsnyje teigiama, kad valstybės narės turi vengti perviršinio deficito, ir nustatoma tokio deficito nustatymo ir ištaisymo procedūra. Perviršinio deficito procedūra (PDP) nurodyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5). , kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis. Pagal Sutarties 104 straipsnio 2 dalį Komisija privalo stebėti biudžeto drausmės laikymąsi remdamasi dviem kriterijais , būtent: a) ar planuojamas arba faktinis valdžios sektoriaus deficitas viršija 3 % BVP pamatinę vertę (nebent deficito santykis gerokai ir nuolat mažėjo ir beveik pasiekė pamatinės vertės lygį; arba pamatinės vertės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, o santykis lieka artimas pamatinei vertei), ir b) ar valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP pamatinę vertę (nebent skolos santykis gerokai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės).[1]
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).
            Pagal prie Sutarties pridėtą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros Komisija teikia PDP vykdyti reikalingus duomenis. Įgyvendindamos šį Protokolą valstybės narės turi pateikti duomenis apie valdžios sektoriaus deficitą ir skolą bei kitus susijusius kintamuosius du kartus per metus, būtent iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 4 straipsnį OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1). , Naujausią Portugalijos pranešimą galima rasti adresu http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . .[2][3]
            OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).
            Naujausią Portugalijos pranešimą galima rasti adresu
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .
            2005 m. birželio 22 d. Komisija, priėmusi ataskaitą pagal 104 straipsnio 3 dalį, pradėjo perviršinio deficito procedūrą Portugalijai, grindžiamą 2005 m. planuojamu bendru 6,2 % BVP valdžios sektoriaus deficitu ir numatoma 66,5 % BVP valdžios sektoriaus skola, kuri buvo didesnė nei 60 % BVP pamatinė vertė jau 2003 ir 2004 m., kaip nurodyta 2005 m. birželio mėn. atnaujintoje Portugalijos stabilumo programoje SEK(2005) 836. . 2005 m. rugsėjo 20 d. Taryba, gavusi Komisijos rekomendaciją, nusprendė, kad Portugalijoje susidarė perviršinis deficitas pagal 104 straipsnio 6 dalį OL L 274, 2005 10 20, p. 91. . Tuo pat metu taip pat remdamasi Komisijos rekomendacija Taryba skyrė Portugalijai rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dalį siekdama vėliausiai iki 2008 m. panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Visus Portugalijai skirtus su PDP susijusius dokumentus galima rasti interneto svetainėje http://ec.europa . eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm . .[4][5][6]
            SEK(2005) 836.
            OL L 274, 2005 10 20, p. 91.
            Visus Portugalijai skirtus su PDP susijusius dokumentus galima rasti interneto svetainėje http://ec.europa . eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm .
            Rekomendacijose pagal 104 straipsnio 7 dalį Taryba rekomendavo, kad „imdamosi veiksmų vidutinės trukmės laikotarpiu, Portugalijos valdžios institucijos valdžios sektoriaus deficitą patikimu ir tvariu būdu vėliausiai iki 2008 m. turi sumažinti iki mažesnės kaip 3 % BVP vertės. Konkrečiai šiuo tikslu Portugalijos valdžios institucijos turėtų: apriboti fiskalinės būklės blogėjimą 2005 m. griežtai įgyvendindamos numatytas korekcines priemones, nuodugniai įgyvendinti būtinas priemones tvariam ir svarbiam cikliškai koreguojamo deficito, išskyrus vienkartines ir laikinas priemones, koregavimui užtikrinti, 2006 m., palyginti su 2005 m., svarbiai sumažindamos deficitą 1,5 % BVP, o paskesniais dvejais metais mažindamos deficitą ne mažiau kaip po ¾ % BVP, sparčiai įgyvendinti reformas siekiant per kelerius ateinančius metus apriboti ir sumažinti išlaidas; pasinaudoti visomis galimybėmis biudžeto deficito sumažinimui paspartinti ir būti pasirengus patvirtinti papildomas priemones, kurių gali prireikti perviršiniam deficitui ištaisyti iki 2008 m.“ Taryba taip pat rekomendavo, kad „Portugalijos valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad bendrosios valstybės skolos santykis pradėtų stabiliai mažėti ir patenkinamu tempu artėtų prie pamatinės vertės, užtikrinant, kad skolos pokyčiai atitiktų pažangą mažinant deficitą, vengiant skolą didinančių finansinių operacijų ir nuodugniai apsvarstant galimą didelių viešojo sektoriaus investicinių projektų, taip pat vykdomų bendradarbiaujant su privačiu sektoriumi, poveikį skolos santykiui.“ Taryba pareikalavo, kad Portugalijos valdžios institucijos „toliau gerintų valdžios sektoriaus bendrų duomenų surinkimą ir tvarkymą“.
            Be to, Taryba paragino Portugalijos valdžios institucijas „užtikrinti, kad biudžetas būtų toliau konsoliduojamas, siekiant beveik subalansuotos arba perteklinės valstybės finansų būklės per vidutinės trukmės laikotarpį, mažinant cikliškai koreguojamą deficitą, atmetus vienkartines ir kitas laikinas priemones, mažiausiai po 0,5 % BVP per metus po to, kai bus ištaisytas perviršinis deficitas“.
            1 lentelė. 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos patvirtinti koregavimai
            BVP %, jei nenurodyta kitaip|2005 m.|2006 m.|2007 m.|2008 m.|
            Valdžios sektoriaus balansasstruktūrinio balanso pokytisp. m.: faktinis BVP augimas (%)|deficitas (daugiausia) 6,20,8|-4,8+1,51,4|deficitas < 4+¾ (bent)2,2|deficitas < 3+¾ (bent)2,6|
            Pastaba.  Struktūrinis balansas – tai pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones.
            Šaltinis : Tarybos rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį, kurioje cituojama 2005 m. birželio mėn. atnaujinta stabilumo programa.
            2006 m. birželio 22 d., t. y. pasibaigus Tarybos rekomendacijoje nustatytam šešių mėnesių terminui veiksmams imtis, Komisija atliko veiksmų, kurių ėmėsi Portugalijos institucijos siekdamos ištaisyti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą, įvertinimą. Jo pagrindu ji priėmė Tarybai skirtą komunikatą, kuriame daroma išvada, kad veiksmai, kurių ėmėsi Portugalija, yra tinkama pažanga siekiant ištaisyti perviršinį deficitą Tarybos nustatytu terminu ir kad šiame etape jokių kitų veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą Portugalijai imtis nereikia SEK(2006) 786. . 2006 m. liepos 11 d. posėdyje Taryba pritarė tokiam vertinimui.[7]
            SEK(2006) 786.
            Pagal 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo reikia panaikinti remiantis Komisijos rekomendacija, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje valstybėje narėje yra ištaisytas.
            2. Naujausi deficito pokyčiai
            Komisijos (Eurostato) duomenys, pateikti Portugalijai pateikus pranešimą iki 2008 m. balandžio 1 d. rodo, kad 2007 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarė 2,6 % BVP 2008 m. balandžio 18 d.  Eurostat News Release  Nr. 54. , 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 6,1 % BVP, o 2006 m. – 3,9 % BVP (žr. 2 lentelę). Atsižvelgiant į deficitą, apie kurį dabar pranešta, ir deficito pamatinę vertę , labai maža tikimybė, kad dėl kokių nors persvarstymų ateityje 2007 m. valdžios sektoriaus deficito santykis viršys 3 % BVP Deficito santykis paprastai yra peržiūrimas – jo didėjimas ar mažėjimas – pavasario pranešime paskelbus pirmuosius rezultatus. Visoms ES valstybėms narėms tokie peržiūrėjimai paprastai yra palyginti nedideli ir vidutiniškai nežymiai skiriasi nuo nulio. Portugalijos atveju deficito santykis jį peržiūrėjus padidinamas palyginti dažniau nei sumažinamas; tai gali reikšti, kad rengiant pirmuosius rezultatus esama šališkumo. Tačiau net jei negalima atmesti galimybės, kad Portugalijos valdžios sektoriaus sąskaitos ateityje gali būti peržiūrėtos ir pataisytos, naujausių metų duomenys įrodė esantys patikimesni negu praeityje.  .[8][9]
            2008 m. balandžio 18 d.  Eurostat News Release  Nr. 54.
            Deficito santykis paprastai yra peržiūrimas – jo didėjimas ar mažėjimas – pavasario pranešime paskelbus pirmuosius rezultatus. Visoms ES valstybėms narėms tokie peržiūrėjimai paprastai yra palyginti nedideli ir vidutiniškai nežymiai skiriasi nuo nulio. Portugalijos atveju deficito santykis jį peržiūrėjus padidinamas palyginti dažniau nei sumažinamas; tai gali reikšti, kad rengiant pirmuosius rezultatus esama šališkumo. Tačiau net jei negalima atmesti galimybės, kad Portugalijos valdžios sektoriaus sąskaitos ateityje gali būti peržiūrėtos ir pataisytos, naujausių metų duomenys įrodė esantys patikimesni negu praeityje.
            Pastaroji valdžios sektoriaus deficito kitimo kryptis pasireiškė esant lėtam, bet laipsniškai spartėjančiam ekonomikos augimui – realaus BVP augimo dydis padidėjo nuo 0,9 % 2005 m. iki 1,3 % 2006 m. ir 1,9 % 2007 m. Apskaičiuota, kad neigiamas gamybos apimties atotrūkis tuo pat laikotarpiu šiek tiek sumažėjo.
            2006 ir 2007 m. biudžetas buvo įvykdytas geriau, palyginti su tikslais, užsibrėžtais tuo metu, kai buvo parengta rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį Palyginti su fiskaliniais tikslais, nurodytais 2005 m. birželio mėn. atnaujintoje Portugalijos stabilumo programoje, kurios pagrindu buvo pradėta dabartinė perviršinio deficito procedūra, kaip nurodyta 1 skirsnyje. . Pirmiausia tų dvejų metų deficito rezultatas buvo maždaug 1 procentiniu punktu BVP mažesnis, negu buvo iš pradžių planuota 2005 m. birželio mėn. atnaujintoje Portugalijos stabilumo programoje 2005 m. pabaigoje ir 2006 m. pradžioje peržiūrėjus BVP duomenų rinkinius, padidėjo BVP lygis, dėl to deficito santykio lygis mechaniškai sumažėjo maždaug ¼ procentinio punkto BVP. . Be to, 2007 m. biudžeto rezultatas yra geresnis, palyginti su 3 % BVP įvertinimu, nurodytu 2007 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Portugalijos stabilumo programoje. Iš esmės mažesnis nei 3 % BVP pamatinės vertės valdžios sektoriaus deficitas buvo pasiektas vienerius metus prieš Tarybos nustatyto termino pabaigą. Iš tiesų, kaip Taryba ragino savo rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį, buvo pasinaudota galimybe paspartinti biudžeto deficito mažinimą, visų pirma pasinaudojant geresniu negu tikėtasi įplaukų surinkimu.[10][11]
            Palyginti su fiskaliniais tikslais, nurodytais 2005 m. birželio mėn. atnaujintoje Portugalijos stabilumo programoje, kurios pagrindu buvo pradėta dabartinė perviršinio deficito procedūra, kaip nurodyta 1 skirsnyje.
            2005 m. pabaigoje ir 2006 m. pradžioje peržiūrėjus BVP duomenų rinkinius, padidėjo BVP lygis, dėl to deficito santykio lygis mechaniškai sumažėjo maždaug ¼ procentinio punkto BVP.
            2006 ir 2007 m. pasiektą fiskalinio deficito mažinimą lėmė ir mažėjantis valdžios sektoriaus išlaidų ir BVP santykis, ir didėjantis įplaukų ir BVP santykis. Išlaidų santykis 2006 m. sumažėjo maždaug 1¼ procentinio punkto BVP, o 2007 m. – beveik ½ procentinio punkto BVP. Kartu valdžios sektoriaus įplaukų santykis padidėjo po maždaug ¾ procentinio punkto BVP ir 2006, ir 2007 m. Fiskalinė konsolidacija daugiausia priklausė nuo struktūrinių priemonių, o 2007 m. prie jos nežymiai prisidėjo 0,1 % BVP vertės vienkartinė operacija Susijusi su ilgalaike koncesijos sutartimi dėl užtvankos naudojimo ir pagal ESS 95 taisykles įrašyta kaip kitų kapitalo išlaidų sumažėjimas. .[12]
            Susijusi su ilgalaike koncesijos sutartimi dėl užtvankos naudojimo ir pagal ESS 95 taisykles įrašyta kaip kitų kapitalo išlaidų sumažėjimas.
            Kalbant apie išlaidas, einamosios pirminės išlaidos realiomis kainomis stabilizavosi ir 2006, ir 2007 m. Visų pirma, stebėtam išlaidų ribojimui lemiamos įtakos turėjo valdžios sektoriaus darbuotojų atlyginimo mažinimas mažinant užimtumą viešajame sektoriuje ir kiek mažesniu mastu – darbo užmokesčio augimo ribojimas, nes metinis darbo užmokesčio padidinimas buvo mažesnis už infliaciją, ir su darbo stažu susijusio užmokesčio didinimo įšaldymas. Kartu kiek sulėtėjo ankstesniais metais itin spartus socialinių pervedimų, išskyrus natūra, didėjimas. Prie to rezultato prisidėjo senatvės pensijų išlaidų augimo sulėtėjimas, daugiausia dėl labiau ribojamų išeinančiųjų į pensiją srautų, o 2007 m. – nedarbo pašalpų sumažėjimas. Prie išlaidų ribojimo ir paskesnio deficito sumažinimo maždaug ½ % BVP 2006 m. taip pat prisidėjo viešųjų investicijų sumažinimas. Bendrai šie rodikliai atitinka Tarybos rekomendaciją imtis priemonių išlaidoms riboti, tokių priemonių pavyzdys – senatvės pensijų schemų reforma.
            Kalbant apie įplaukas, įplaukos iš mokesčių sparčiai didėjo, ypač atsižvelgiant į tai, kad ekonomikos (ir, tiksliau sakant, vidaus paklausos) augimas buvo lėtas. Panašu, kad tai lėmė standartinio PVM tarifo padidinimas 2 procentiniais punktais (nuo 19 % iki 21 %) 2005 m. liepos mėn., diskrecinės priemonės dėl tam tikrų mokesčių (akcizo mokesčių, tam tikrų darbininkų kategorijų socialinių įmokų normos, naujas ribinis pajamų mokesčio tarifas dideles pajamas gaunantiems mokesčių mokėtojams) tarifų didinimo ir mažesni tam tikrų tiesioginių mokesčių kreditai. Be to, svarbi įplaukų iš mokesčių augimo dalis gali būti susieta su pajamomis, susijusiomis su geresniu mokesčių administravimu, ir atitikties, kurią greičiausiai užtikrino mokesčių bazių išplėtimas, kuris didžiąja dalimi buvo atidėtas vėlesniam laikui. Be to, veiksmingesnis mokesčių administravimas užtikrino geresnį mokesčių nepriemokų surinkimą. 2007 m. buvo gauta papildomų įplaukų iš mokesčių padidėjus tam tikrų stambių verslo mokesčių mokėtojų pelningumui ir iš turto mokesčių nekilnojamojo turto srityje. Kitos įplaukos (įskaitant valdžios sektoriaus prekių ir paslaugų pardavimą) 2006 ir 2007 m. padidėjo beveik ½ procentinio punkto BVP. Tam tikru mastu tai taip pat lėmė atsigavimas po 2005 m. valstybės valdomų įmonių dividendų mokėjimo valdžios sektoriui trūkumo.
            Pirmiau apibūdinti biudžeto ir ekonomikos pokyčiai 2006 ir 2007 m. paskatino didelį struktūrinio deficito (t. y. pagal ciklą pakoreguoto deficito atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) sumažėjimą. 2006 m. jis sumažėjo apie 2 procentinius punktus BVP, o kitais metais – papildomai dar maždaug 1 procentiniu punktu BVP (žr. 2 lentelę). Šie rezultatai gerokai lenkia Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį nustatytas užduotis, pagal kurias 2006 m., palyginti su 2005 m., buvo raginama sumažinti struktūrinį balansą 1,5 % BVP, o 2007 m. – bent ¾ % BVP.
            3. Deficito prognozės 2008 m. ir vėliau
            Pagal Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario ekonomines prognozes, jei 2008 m. realiojo BVP prieaugis, kaip prognozuojama, sudarys 1,7 %, valdžios sektoriaus deficitas, kaip tikimasi, sumažės iki 2,2 % BVP. Palyginimui, 2007 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Portugalijos stabilumo programoje numatytas 2,4 % BVP biudžeto tikslas (darant prielaidą, kad realiojo BVP prieaugis sudarys 2,2 %), o persvarstytas tikslas, paskelbtas kovo 26 d. paskelbus 2007 m. biudžeto rezultatus, sudaro 2,2 % BVP.
            2008 m. prognozuojamą fiskalinio balanso pagerėjimą daugiausia lems įplaukos. Numatoma, kad 2008 m. bendros įplaukos iš mokesčių ir toliau augs sparčiau už nominalųjį BVP, nors skirtumas bus mažesnis negu 2007 m. Iš tikrųjų manoma, kad pastaraisiais metais buvęs didelis mokesčių elastingumo lygis ims artėti prie istorinio vidurkio, ir tai taip pat susiję su prielaida, kad ribinės pajamos iš pagerinto mokesčių administravimo ir atitikties gali imti mažėti. 2006 ir 2007 m. sumažinus didžiausią kompensavimo laikotarpį, grynųjų PVM įplaukų normalizavimas 2008 m. turės teigiamos įtakos įplaukoms iš mokesčių. Tačiau standartinio PVM tarifo sumažinimas 1 procentiniu punktu (nuo 21 % iki 20 %) nuo 2008 m. liepos 1 d. pristabdys įplaukų iš mokesčių didėjimą. Be to, įgyvendinant naują Nacionalinį strateginį dokumentą Kartu šios įplaukos taip pat reikš papildomas išlaidas, todėl šių įplaukų poveikis bendram biudžeto balansui galiausiai bus gerokai sušvelnintas.  ir dėl to didėjant ES skiriamoms lėšoms, kitos valdžios sektoriaus įplaukos taip pat turėtų šiek tiek padidėti kaip BVP dalis. Prognozuojama, kad išlaidų ir BVP santykis tebebus stabilus. Visų pirma numatoma, kad lėtėjant darbo užmokesčio augimui ir mažėjant užimtumui centrinės valdžios sektoriuje išlaidos personalui kaip BVP dalis sumažės maždaug 0,4 procentinio punkto. Nuo 2008 m. pradžios savo nuožiūra sumažinus vyriausybės leidžiamų taupymo lakštų palūkanų normos struktūrą bus apribotos išlaidos palūkanoms. Vyriausybės elektros energijai gaminti naudojamų užtvankų koncesijų skyrimas kaip vienkartinis veiksnys sumažins deficitą beveik 0,2 % BVP Pagal ESS 95 taisykles įrašyta kaip kitų kapitalo išlaidų sumažėjimas, bet dalis įplaukų iš operacijos naudojama mokant elektros energiją gaminančioms įmonėms kompensaciją už tai, kad gamybos kainos tik laipsniškai atsispindi vartotojų kainose. .[13][14]
            Kartu šios įplaukos taip pat reikš papildomas išlaidas, todėl šių įplaukų poveikis bendram biudžeto balansui galiausiai bus gerokai sušvelnintas.
            Pagal ESS 95 taisykles įrašyta kaip kitų kapitalo išlaidų sumažėjimas, bet dalis įplaukų iš operacijos naudojama mokant elektros energiją gaminančioms įmonėms kompensaciją už tai, kad gamybos kainos tik laipsniškai atsispindi vartotojų kainose.
            Laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario ekonominėse prognozėse numatoma, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 2,6 % BVP, jei realiojo BVP prieaugis sudarys 1,6 % BVP. 2007 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Portugalijos stabilumo programoje 2009 m. nustatytas 1,5 % BVP biudžeto tikslas, vėlgi darant prielaidą, kad realiojo BVP augimas sudarys 2,8 %. Pagal Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario ekonomines prognozes manoma, kad fiskalinio balanso raidą labiausiai skatins mažėjanti mokesčių našta, vis dar atspindinti standartinio PVM tarifo sumažinimą 2008 m. liepos mėn. Be to, svarbios makroekonominės įplaukų iš mokesčių bazės, kaip antai namų ūkių vartojimas ir užmokestis darbuotojams, kaip prognozuojama, atsiliks nuo BVP augimo atžvilgiu, o įplaukų iš mokesčių raida, kaip manoma, atitiks susijusių mokesčių bazių raidą, priešingai negu ankstesniais metais. Taigi manoma, kad 2 skirsnyje minėtas mokesčių bazių plėtimas iš esmės yra nuolatinio pobūdžio. Tačiau jei  ex post  paaiškėtų, kad dalies šių pajamų pobūdis yra kiek laikinas ar netvarus arba jos nukentėtų dėl ekonomikos plėtros sulėtėjimo, biudžeto perspektyvos būtų niūresnės. Pasibaigus 2008 m. įgyvendintai vienkartinei operacijai, nominalusis deficitas dar padidės. Dabartiniai didesni negu įprasta neaiškumai dėl finansinės ir ekonominės plėtros kelia valstybės finansams nemažai pavojų.
            Pagal Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozes 2008 m. struktūrinis balansas turėtų pagerėti ¼ procentinio punkto BVP. Jei politika nebus keičiama, prognozuojama, kad 2009 m. balansas pablogės ¼ procentinio punkto BVP. Remiantis tuo, vykdant 2008 m. biudžetą ir ambicingą 2009 m. biudžetą būtina imtis svarbių priemonių siekiant fiskalinės konsolidacijos, kad būtų užtikrinta atitiktis Tarybos rekomendacijoms pagal 104 straipsnio 7 dalį dėl tolesnio struktūrinio balanso mažinimo po mažiausiai 0,5 % BVP per metus siekiant beveik subalansuotos arba perteklinės valstybės finansų būklės per vidutinės trukmės laikotarpį, po to, kai bus ištaisyta perviršinio deficito padėtis.
            2007 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Portugalijos stabilumo programoje 2010 m. nustatytas 0,4 % BVP deficito uždavinys, o 2011 m. – 0,2 % BVP. Šie planai turi būti vertinami atsižvelgiant į tai, kad abejais metais, kaip manoma, realiojo BVP augimas sudarys po 3 %. Savo nuomonėje apie atnaujintą programą Taryba pareiškė, kad „programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys gali būti nepakankamos siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo būtų pasiekta iki 2010 m. Nors planuojama konsolidavimo siekiant vidutinės trukmės tikslo sparta atitinka Stabilumo ir augimo paktą, koregavimui gali prireikti papildomų pastangų dėl (...) rizikos.“ OL C 73, 2008 3 19, p. 6.[15]
            OL C 73, 2008 3 19, p. 6.
            4. Skolos pokyčiai ir prognozės
            Valdžios sektoriaus skolos santykis viršijo 60 % BVP pamatinę vertę 2005 m., kai pašoko nuo 56,9 % BVP 2004 m. iki 63,6 % BVP Skirtumai tarp šių skolos rodiklių ir rodiklių, apskaičiuotų pradedant perviršinio deficito procedūrą, daugiausia rodo 11 išnašoje minėtus BVP duomenų persvarstymus. . 2006 m. skolos santykis dar padidėjo iki 64,7 % BVP, o 2007 m. sumažėjo iki 63,6 % BVP. 2006 m. valdžios sektoriaus skolos santykio didėjimą nulėmė didelis pirminis valdžios sektoriaus deficitas ir kiek mažesniu mastu tai, kad valdžios sektoriaus skolai taikoma numanoma palūkanų norma buvo didesnė nei nominaliojo BVP augimas (vadinamasis „sniego gniūžtės efektas“). 2007 m. skolos santykio mažėjimą daugiausia paskatino skolą mažinantis atsargų ir srautų koregavimas. Kiek mažesniu mastu skolos santykio smukimą papildomai paskatino spartėjantis BVP augimas ir nedidelis pirminis perteklius.[16]
            Skirtumai tarp šių skolos rodiklių ir rodiklių, apskaičiuotų pradedant perviršinio deficito procedūrą, daugiausia rodo 11 išnašoje minėtus BVP duomenų persvarstymus.
            Vertinant skolos santykio smukimo 2007 m. mastą, stebima valdžios sektoriaus veiksmų kryptis atitinka 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį. Be to, 2006 ir 2007 m. finansinės operacijos visumoje prisidėjo prie neigiamo atsargų ir srautų koregavimo, taigi padėjo sumažinti valdžios sektoriaus skolos santykį: 2006 m. finansinio turto mažėjimą daugiausia lėmė didelės įplaukos iš privatizacijos, o 2007 m. tolesnį finansinio turto mažėjimą ir paskesnį skolą mažinantį atsargų ir srautų koregavimą daugiausia lėmė indėlių ir pinigų apyvartoje sumažėjimas. Neįskaitant indėlių, valiutos ir įplaukų iš privatizacijos, grynasis finansinio turto įsigijimas 2006 ir 2007 m. tebebuvo teigiamas, taigi prisidėjo prie skolos santykio.
            Pagal Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozes manoma, kad 2008 m. valdžios sektoriaus skolos santykis šiek tiek padidės iki daugiau kaip 64 % BVP, o 2009 m., laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, sudarys 64¼ % BVP. Šiuos pokyčius reikia vertinti atsižvelgiant į lėtą nominaliojo BVP augimą ir vis dar palyginti didelį valdžios sektoriaus deficitą šiais ir kitais metais. Remiantis 2007 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Portugalijos stabilumo programoje nustatytais planais 2008 m. skolos santykis turėtų atitikti teigiamą atsargų ir srautų koregavimą, kuris sudarys 0,4 % BVP Panašu, kad tai susiję su teigiamu skirtumu tarp deficito, apskaičiuoto kaupimo pagrindu, ir deficito, apskaičiuoto grynųjų pinigų pagrindu, kaip numanoma atnaujintoje programoje. Atsargų ir srautų koregavimo rodikliai buvo patikslinti atsižvelgiant į naujesnį Portugalijos valdžios institucijų tam tikrų kapitalo injekcijų tam tikrose valstybės valdomose ligoninėse klasifikavimą kaip kapitalo pervedimų, o ne finansinių operacijų. . Papildomą spaudimą koreguoti atsargas ir srautus daro prielaida, kad artimiausiu metu dėl 2008 m. sausio mėn. įvestų apmokėjimo už taupymo lakštus pokyčių gerokai padaugės skolos išpirkimo mokant didesnę nei nominali kainą atvejų. Bendrai skolos santykio priemonių kryptis atitinka Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, nes jo raida rodo pažangą mažinant deficitą ir kad 2006–2009 m. finansinės operacijos vidutiniškai neprisideda prie skolos santykio.[17]
            Panašu, kad tai susiję su teigiamu skirtumu tarp deficito, apskaičiuoto kaupimo pagrindu, ir deficito, apskaičiuoto grynųjų pinigų pagrindu, kaip numanoma atnaujintoje programoje. Atsargų ir srautų koregavimo rodikliai buvo patikslinti atsižvelgiant į naujesnį Portugalijos valdžios institucijų tam tikrų kapitalo injekcijų tam tikrose valstybės valdomose ligoninėse klasifikavimą kaip kapitalo pervedimų, o ne finansinių operacijų.
            5. Kitos aplinkybės
            Pagal 104 straipsnio 7 dalį Taryba, atsižvelgusi į akivaizdžius trūkumus renkant patikimą valdžios finansų statistiką, rekomendavo Portugalijai gerinti valdžios sektoriaus duomenų rinkimą ir tvarkymą.
            Per pastaruosius kelerius metus buvo imtasi institucinių pakeitimų ir kitų techninių patobulinimų, susijusių su Portugalijos valdžios sektoriaus sąskaitų rengimu. Šios priemonės apėmė glaudesnį bendradarbiavimą ir aiškesnį darbo padalijimą tarp Nacionalinės statistikos tarnybos, finansų ministerijos ir centrinio banko, buvo padidinti statistikos tarnybos ištekliai, atsakomybė ir atskaitomybė. Visų pirma 2006 m. pradžioje šios trys institucijos pasirašė susitarimą, kuriuo numatomas jų tarpusavio bendradarbiavimas ir įkuriamos dvi darbo grupės, kurių veiklos tikslas – analizuoti valdžios sektoriaus sąskaitas kiekvienąkart prieš teikiant fiskalinį pranešimą ir svarstyti metodikos klausimus „Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas“ (Institucinio bendradarbiavimo bendros valdžios sektoriaus statistikos srityje susitarimas); versija anglų kalba paskelbta adresu  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Taip pat žr. „Bendrą šaltinių ir būdų aprašą [PDP statistikos]“ interneto svetainėje  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF . . Tikimasi, kad šie pokyčiai pagerins valdžios sektoriaus statistikos kokybę. Ketvirtinių valdžios sektoriaus sąskaitų rengimas ir skelbimas taip pat turėtų prisidėti prie metinių sąskaitų patikimumo ir bendros kokybės, nes bus anksčiau nustatomi sandoriai, kuriems reikia taikyti specifines apskaitos procedūras. Panašu, kad buvo imtasi aktyvesnių priemonių siekiant užtikrinti, kad valdžios subsektoriai laiku teiktų duomenis; be to, buvo pradėta laiku teikti išsamesnę informaciją apie biudžeto vykdymą. Todėl matyti, kad pastarųjų kelerių metų duomenys patikimesni negu praeityje. Iš esmės šie pokyčiai reiškia, kad laikomasi Tarybos rekomendacijos.[18]
            „Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas“ (Institucinio bendradarbiavimo bendros valdžios sektoriaus statistikos srityje susitarimas); versija anglų kalba paskelbta adresu  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Taip pat žr. „Bendrą šaltinių ir būdų aprašą [PDP statistikos]“ interneto svetainėje  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF .
            6. Išvados
            Valdžios sektoriaus deficitas smarkiai sumažėjo nuo 6,1 % BVP 2005 m. iki 3,9 % BVP 2006 m. ir 2,6 % BVP 2007 m., t. y. buvo mažesnis nei 3 % BVP pamatinė vertė. Priemonės, kuriomis buvo pagrįstas deficito mažinimas, daugiausia buvo nuolatinio pobūdžio. Struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pagerėjo maždaug 2 procentiniais punktais BVP 2006 m. ir dar 1 procentiniu punktu BVP 2007 m., taigi Tarybos rekomenduotos fiskalinės užduotys – 1,5 % BVP 2006 m. ir bent ¾ % BVP 2007 m. – buvo gerokai viršytos. Pagal Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozes manoma, kad 2008 m. nominalusis deficitas sumažės iki 2,2 % BVP (įskaitant vienkartines operacijas, sudarančias beveik 0,2 % BVP, nors ir be jų deficitas būtų mažesnis nei 3 % BVP). Laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, prognozuojama, kad 2009 m. deficitas padidės iki 2,6 % BVP. Tai rodo, kad deficitas patikimu būdu nuosekliai buvo sumažintas iki mažiau nei 3 % BVP ribos.
            Bendroji valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 64,7 % BVP 2006 m. iki 63,6 % BVP 2007 m. Pagal Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozes numatoma, kad 2008 m. skola kiek padidės iki maždaug 64 % BVP, o 2009 m., laikantis prielaidos, kad politika nesikeis – iki 64¼ % BVP, nes BVP augimo tempas bus lėtas, o valdžios sektoriaus deficitas vis dar bus palyginti didelis.
            Remiantis bendru vertinimu galima daryti išvadą, kad perviršinis deficitas Portugalijoje buvo ištaisytas. Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito Portugalijoje.
            2 lentelė. Biudžeto pokyčiai 2005–2009 m.
            BVP %, jei nenurodyta kitaip|2005|2006|2007|2008|2009|
            ||||COM|SP 2|COM 3|SP 2|
            Valdžios sektoriaus balansas|-6,1|-3,9|-2,6|-2,2|-2,4|-2,6|-1,5|
            |||||(-2,2)|||
            – Iš viso pajamų|41,6|42,4|43,1|43,6|42,7|43,3|42,8|
            – Iš viso išlaidų|47,7|46,3|45,7|45,7|45,1|45,9|44,4|
            Iš jų:|–  palūkanų išlaidos|2,6|2,8|2,8|2,8|2,9|2,7|2,8|
            |–  bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas|2,9|2,3|2,4|2,4|2,2|2,4|2,3|
            Pirminis balansas|-3,5|-1,1|0,2|0,6|0,5|0,1|1,3|
            Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės|-0,1|0,0|0,1|0,2|0,0|0,0|0,0|
            Struktūrinis balansas 1|-5,2|-3,2|-2,2|-1,9|-1,6|-2,2|-1,0|
            Struktūrinis pirminis balansas 1|-2,6|-0,4|0,6|0,8|1,3|0,6|1,8|
            Bendroji valstybės skola 4|63,6|64,7|63,6|64,1|64,1|64,3|62,5|
            Skolos santykio pokytis a = b + c + d 5|5,3|1,1|-1,1|0,5|-0,3|0,2|-1,6|
            Įmokos:|–  pirminis balansas (b)|3,5|1,1|-0,1|-0,6|-0,5|-0,1|-1,3|
            |–  „sniego gniūžtės“ efektas (c)|0,7|0,3|-0,2|0,4|-0,1|0,3|-0,4|
            |–  atsargų ir srautų koregavimas (d)|1,1|-0,2|-0,8|0,7|0,4|0,0|0,0|
            Pm Realiojo BVP augimas (%)|0,9|1,3|1,9|1,7|2,2|1,6|2,8|
            Pm Gamybos apimties atotrūkis|-1,7|-1,6|-1,1|-1,0|-1,8|-1,0|-1,1|
            (...PICT...)1 Pagal ciklą pakoreguotas (pirminis) balansas, neįskaitant vienkartinių ir laikinųjų priemonių.2 Pagal ciklą pakoreguoti ir struktūriniai balansai bei gamybos apimties atotrūkiai pagal programą, apskaičiuoti Komisijos tarnybų remiantis programoje pateikta informacija.3 Laikantis prielaidos, kad politika nesikeis.4 Bendrojo skolos santykio pokytis gali būti išskaidytas taip:,kur  t  žymi laiką;  D, PD, Y  ir  SF  atitinkamai žymi valdžios sektoriaus skolos dydį, pirminį deficitą, nominalųjį BVP ir atsargų ir srautų koregavimą, o  i  ir  y  rodo vidutinę skolos ir nominaliojo BVP augimo kainą. Laužtiniuose skliaustuose esanti išraiška rodo „sniego gniūžtės“ efektą.5 Sudedamųjų dalių suma dėl apvalinimo gali nesutapti su visa suma.Šaltiniai: Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozės (COM) ir 2007 m. gruodžio mėn. atnaujinta stabilumo programa (SP). Skliaustuose – 2008 m. kovo 26 d. Portugalijos valdžios institucijų paskelbta nauja oficiali prognozė.|
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            panaikinantis Sprendimą 2005/730/EB dėl perviršinio deficito Portugalijoje
            EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
            atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 12 dalį,
            atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,
            kadangi:
            (1) Tarybos sprendime 2005/730/EB OL L 274, 2005 10 20, p. 91. , priimtame Komisijai pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį pateikus rekomendaciją, nuspręsta, kad Portugalijoje susidarė perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad 2005 m. planuojamas valdžios sektoriaus deficitas sudaro 6,2 % BVP, t. y. didesnis nei Sutartyje nustatyta 3 % BVP pamatinė vertė, o bendroji valdžios sektoriaus skola, kaip numatoma, pasieks 66,5 % BVP, t. y. bus didesnė nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė.[19]
            OL L 274, 2005 10 20, p. 91.
            (2) 2005 m. rugsėjo 20 d. vadovaudamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros vykdymo paspartinimo ir išaiškinimo OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).  3 straipsnio 4 dalimi Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, priėmė Portugalijai skirtą rekomendaciją, norėdama panaikinti perviršinį deficitą vėliausiai iki 2008 m. Rekomendacija buvo paskelbta viešai.[20]
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).
            (3) Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo reikia panaikinti, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje valstybėje narėje ištaisytas.
            (4) Pagal prie Sutarties pridėtą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros Komisija teikia procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Įgyvendindamos šį Protokolą valstybės narės turi pranešti apie valdžios sektoriaus deficitą ir skolą bei kitus susijusius kintamuosius du kartus per metus, būtent iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., pagal 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 dėl prie Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).  4 straipsnį.[21]
            OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).
            (5) Remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, kuriuos ji pateikė pagal Reglamento (EB) Nr. 3605/93 8g straipsnio 1 dalį Portugalijai pateikus pranešimą iki 2008 m. balandžio 1 d. ir Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozėmis, patvirtinamos šios išvados:
            – Valdžios sektoriaus deficitas buvo sumažintas nuo 6,1 % BVP 2005 m. iki 3,9 % BVP 2006 m. ir 2,6 % BVP 2007 m., t. y. buvo mažesnis nei 3 % BVP deficito pamatinė vertė. Palyginimui, 2007 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Portugalijos stabilumo programoje buvo nustatytas 3 % BVP tikslas.
            – Prie valdžios sektoriaus balanso gerinimo prisidėjo ir mažėjantis valdžios sektoriaus išlaidų ir BVP santykis, ir didėjantis įplaukų ir BVP santykis. Išlaidų santykis 2006 m. sumažėjo 1¼ procentinio punkto BVP, o 2007 m. – beveik ½ procentinio punkto BVP. Kartu valdžios sektoriaus įplaukų santykis padidėjo po maždaug ¾ procentinio punkto BVP ir 2006, ir 2007 m. Fiskalinė konsolidacija daugiausia priklausė nuo struktūrinių priemonių, o 2007 m. prie jos nežymiai prisidėjo 0,1 % BVP vertės vienkartinė operacija. Apskaičiuota, kad struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) pagerėjo 2 procentiniais punktais BVP 2006 m. ir 1 procentiniu punktu BVP 2007 m., o tai atitinka Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį dėl struktūrinio balanso sumažinimo 1,5 % BVP 2006 m. ir bent ¾ % BVP 2007 m.
            – Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozėse numatoma, kad 2008 m. deficitas bus sumažintas iki 2,2 % BVP, daugiausia dėl tam tikrų papildomų įplaukų, o biudžeto vykdymui turės teigiamos įtakos 0,2 % BVP vienkartinė deficitą mažinanti operacija. Tai iš esmės sutampa su 2007 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Portugalijos stabilumo programoje nustatytu oficialiu 2,4 % BVP deficito tikslu ir persvarstytu 2,2 % BVP tikslu, kurį Portugalijos valdžios institucijos paskelbė 2008 m. kovo mėn. pabaigoje. Pavasario prognozėse numatoma, kad 2009 m., laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, valdžios sektoriaus deficitas sudarys 2,6 % BVP. Tai rodo, kad deficitas buvo sumažintas iki mažesnės nei 3 % BVP ribos patikimu būdu ir nuosekliai. Prognozuojama, kad 2008 m. struktūrinis balansas pagerės maždaug ¼ procentinio punkto BVP, o 2009 m., laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, pablogės ¼ procentinio punkto BVP. Tai reikia vertinti atsižvelgiant į būtinybę daryti pažangą siekiant biudžeto padėties vidutinės trukmės tikslo (VTT), kuris Portugalijai yra 0,5 % BVP struktūrinis deficitas.
            – Valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 64,7 % BVP 2006 m. iki 63,6 % BVP 2007 m. Manoma, kad 2009 m. dėl lėto BVP augimo ir vis dar palyginti didelio Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario ekonominėse prognozėse numatomo valdžios sektoriaus deficito valdžios sektoriaus skola sudarys apie 64¼ % BVP.
            (6) Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Portugalijoje buvo ištaisytas, todėl Sprendimas 2005/730/EB turėtų būti panaikintas,
            PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
            1 straipsnis
            Remiantis bendru vertinimu galima daryti išvadą, kad perviršinis deficitas Portugalijoje panaikintas.
            2 straipsnis
            Sprendimas 2005/730/EB panaikinamas.
            3 straipsnis
            Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.
            Priimta Briuselyje
            Tarybos vardu
            Pirmininkas
            [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).
            [2] OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).
            [3] Naujausią Portugalijos pranešimą galima rasti adresu http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .
            [4] SEK(2005) 836.
            [5] OL L 274, 2005 10 20, p. 91.
            [6] Visus Portugalijai skirtus su PDP susijusius dokumentus galima rasti interneto svetainėje http://ec.europa . eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm .
            [7] SEK(2006) 786.
            [8] 2008 m. balandžio 18 d.  Eurostat News Release  Nr. 54.
            [9] Deficito santykis paprastai yra peržiūrimas – jo didėjimas ar mažėjimas – pavasario pranešime paskelbus pirmuosius rezultatus. Visoms ES valstybėms narėms tokie peržiūrėjimai paprastai yra palyginti nedideli ir vidutiniškai nežymiai skiriasi nuo nulio. Portugalijos atveju deficito santykis jį peržiūrėjus padidinamas palyginti dažniau nei sumažinamas; tai gali reikšti, kad rengiant pirmuosius rezultatus esama šališkumo. Tačiau net jei negalima atmesti galimybės, kad Portugalijos valdžios sektoriaus sąskaitos ateityje gali būti peržiūrėtos ir pataisytos, naujausių metų duomenys įrodė esantys patikimesni negu praeityje.
            [10] Palyginti su fiskaliniais tikslais, nurodytais 2005 m. birželio mėn. atnaujintoje Portugalijos stabilumo programoje, kurios pagrindu buvo pradėta dabartinė perviršinio deficito procedūra, kaip nurodyta 1 skirsnyje.
            [11] 2005 m. pabaigoje ir 2006 m. pradžioje peržiūrėjus BVP duomenų rinkinius, padidėjo BVP lygis, dėl to deficito santykio lygis mechaniškai sumažėjo maždaug ¼ procentinio punkto BVP.
            [12] Susijusi su ilgalaike koncesijos sutartimi dėl užtvankos naudojimo ir pagal ESS 95 taisykles įrašyta kaip kitų kapitalo išlaidų sumažėjimas.
            [13] Kartu šios įplaukos taip pat reikš papildomas išlaidas, todėl šių įplaukų poveikis bendram biudžeto balansui galiausiai bus gerokai sušvelnintas.
            [14] Pagal ESS 95 taisykles įrašyta kaip kitų kapitalo išlaidų sumažėjimas, bet dalis įplaukų iš operacijos naudojama mokant elektros energiją gaminančioms įmonėms kompensaciją už tai, kad gamybos kainos tik laipsniškai atsispindi vartotojų kainose.
            [15] OL C 73, 2008 3 19, p. 6.
            [16] Skirtumai tarp šių skolos rodiklių ir rodiklių, apskaičiuotų pradedant perviršinio deficito procedūrą, daugiausia rodo 11 išnašoje minėtus BVP duomenų persvarstymus.
            [17] Panašu, kad tai susiję su teigiamu skirtumu tarp deficito, apskaičiuoto kaupimo pagrindu, ir deficito, apskaičiuoto grynųjų pinigų pagrindu, kaip numanoma atnaujintoje programoje. Atsargų ir srautų koregavimo rodikliai buvo patikslinti atsižvelgiant į naujesnį Portugalijos valdžios institucijų tam tikrų kapitalo injekcijų tam tikrose valstybės valdomose ligoninėse klasifikavimą kaip kapitalo pervedimų, o ne finansinių operacijų.
            [18] „Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas“ (Institucinio bendradarbiavimo bendros valdžios sektoriaus statistikos srityje susitarimas); versija anglų kalba paskelbta adresu  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Taip pat žr. „Bendrą šaltinių ir būdų aprašą [PDP statistikos]“ interneto svetainėje  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF .
            [19] OL L 274, 2005 10 20, p. 91.
            [20] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).
            [21] OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).


title: 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Rumunijos konvergencijos programos

text:
               18.8.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 299/73

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2016 m. liepos 12 d.
   dėl 2016 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Rumunijos konvergencijos programos
   (2016/C 299/18)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Rumunija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą.

               (2)

               2016 m. Rumunijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Rumunijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Rumunijoje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas;

               (3)

               2016 m. balandžio 28 d. Rumunija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)

               į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

               (5)

               trečioji mokėjimų balanso finansinės paramos programa (2013–2015 m.) baigta vykdyti 2015 m. rugsėjo mėn., neatlikus užbaigtos peržiūros. Trečioji oficiali peržiūros misija (2015 m. birželio 16–30 d.), kurios tikslas buvo įvertinti programos sąlygų įgyvendinimą, neužbaigta. Nors keliose srityse padaryta tam tikra pažanga, pagrindinėse politikos srityse pasiekti dabartinės ir ankstesnės programų rezultatai suprastėjo. Priežiūra po minėtos programos įgyvendinimo, pradėta vykdyti 2015 m. spalio 1 d., bus tęsiama tol, kol bus grąžinta bent 70 % paskolų, suteiktų pagal pirmąją mokėjimų balanso programą, t. y. bent iki 2018 m. pavasario;

               (6)

               šiuo metu Rumunijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo -0,7 % BVP 2015 m. iki -2,9 % BVP 2016 m. ir 2017 m. Manoma, kad struktūrinis balansas taip pat pablogės. Programoje numatoma nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinio deficito, – kuris buvo pasiektas 2014 m. ir 2015 m., ir neplanuojama iki jo sugrįžti programos laikotarpiu. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP programos laikotarpiu išliks žemesnis nei 40 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2016 m. ir šiek tiek palankus 2017 m. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad bus didelių nukrypimų ir 2016 m., ir, jeigu politika nesikeis, 2017 m. Be to, Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2017 m. bus 3,4 % BVP, t. y. viršys Sutartyje numatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Rumunija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;

               (7)

               Rumunijos fiskalinė sistema teoriškai yra patikima, tačiau ji nėra veiksmingai taikoma praktiškai. Vykdant įprastą biudžeto procedūrą nebuvo inicijuota ir priimta nė viena iš dabartinių deficitą didinančių fiskalinių priemonių. 2015 m. buvo pažeistas reikalavimas įtraukti Finansų ministerijos patikrintą poveikio vertinimą, skirtą naujoms teisėkūros iniciatyvoms, kurios didina valstybės išlaidas arba mažina valstybės pajamas, laikytis viršutinių išlaidų ribų ir pasiūlyti pajamų sumažėjimo kompensacines priemones. Faktiškai Fiskalinei tarybai duodama labai mažai laiko reaguoti į biudžeto pasiūlymus, o į jos nuomonę ir rekomendacijas nepakankamai atsižvelgiama. 2016 m. Biudžeto įstatyme nustatytas 2,95 % BVP fiskalinio deficito tikslas, dėl to bus daug nukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslo. Tai nukrypimas nuo nacionalinės fiskalinės sistemos;

               (8)

               siekiant pagerinti mokesčių surinkimą ir mokestinių prievolių vykdymą, įgyvendinama keletas priemonių. Jos apima privalomus kasos aparatus, sugriežtintas atsiskaitymo grynaisiais pinigais taisykles, naują PVM registravimo tvarką, aktyvesnį mokesčių institucijos (ANAF) vykdomą auditą ir tęsiamą šios institucijos pertvarką. Tačiau didelis mokesčių slėpimo mastas ir žemas mokestinių prievolių vykdymo lygis vis dar kelia problemų. Nedeklaruojamas darbas ir nedeklaruojamas darbo užmokestis ir toliau neigiamai veikia mokestines pajamas ir iškreipia ekonomiką. Priemonių, įskaitant tas, kurias taiko darbo inspekcija ir kuriomis siekiama sumažinti nedeklaruojamą darbą, veiksmingumas išlieka ribotas;

               (9)

               vyrų ir moterų pensinio amžiaus išlyginimo įstatymas Parlamente svarstomas nuo 2013 m. Jį priėmus labai padidėtų vyresnio amžiaus moterų dalyvavimas darbo rinkoje, sumažėtų vyrų ir moterų pensijų skirtumas ir sumažėtų vyresnio amžiaus moterų skurdo rizika;

               (10)

               2015 m. darbo rinkos sąlygos pagerėjo. Nedarbo lygis mažas ir užimtumo lygis auga. Ilgalaikio nedarbo lygis žemesnis už ES vidurkį. Tačiau lieka didelių problemų, ypač susijusių su didele nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo dalimi, o informavimo galimybės, siekiant juos veiksmingai įtraukti į veiklą, yra ribotos;

               (11)

               nepaisant privalomo informacijos apie laisvas darbo vietas perdavimo nacionalinei užimtumo agentūrai, pastaroji vangiai teikia individualiems darbo ieškančių asmenų poreikiams pritaikytas paslaugas ir darbdaviams siūlo nedaug paslaugų. Priimta konkretiems poreikiams pritaikytos paramos teikimo įvairių kategorijų bedarbiams tvarka, tačiau ji dar neįgyvendinta. Užimtumo ir socialinės tarnybos bendradarbiauja labai ribotai, todėl didinti socialinės paramos gavėjų aktyvumą yra dar sunkiau;

               (12)

               minimalus darbo užmokestis, kuris yra tarp mažiausių visoje Sąjungoje, nuo 2013 m. labai padidėjo, o dėl objektyvių jo nustatymo kriterijų stokos kyla neaiškumų. Sudaryta trišalė darbo grupė, kuriai pavesta parengti minimalaus darbo užmokesčio nustatymo reformą, tačiau ir toliau nėra aiškių gairių ar kriterijų, kuriais būtų atsižvelgiama į jos poveikį darbo vietų kūrimui, socialinėms sąlygoms ir konkurencingumui. Apskritai socialinis dialogas tebėra silpnas;

               (13)

               Rumunijos patiriama skurdo arba socialinės atskirties rizika yra viena didžiausių Sąjungoje. Aktyvesnis socialinės paramos gavėjų įtraukimas į darbo rinką yra labai ribotas, ypač kaimo vietovėse. Socialinis bazinis indeksas, kuriuo grindžiamos socialinių išmokų sumos, nėra reguliariai atnaujinamas pagal ekonominę padėtį, o tai per tam tikrą laiką gali neigiamai paveikti išmokų adekvatumą. Parlamentui priimti pateiktas Minimalių įtraukties pajamų įstatymas turėtų padėti tikslingiau paskirstyti išmokas ir pagerinti jų adekvatumą, taip pat aktyviau įtraukti minimalių įtraukties pajamų gavėjus į darbo rinką. Tačiau keliomis Vyriausybės kovos su skurdu paketo priemonėmis šį klausimą siekiama spręsti taikant integruotą požiūrį (švietimo, sveikatos apsaugos, būsto, socialinės apsaugos, transporto srityse);

               (14)

               švietimo srityje Rumunija vis dar patiria sunkumų. Kelios strategijos apima mokymąsi visą gyvenimą, profesinį rengimą ir mokymą, tretinį išsilavinimą ir mokyklos nebaigimą. Tačiau mokyklos nebaigusių asmenų skaičius išlieka gerokai didesnis už ES vidurkį, iš dalies dėl to, kad labai vėluojama įgyvendinti 2015 m. patvirtintą strategiją. Prevencinės ir darbo su atsiliekančiaisiais programos yra ribotos. Pažeidžiamos grupės, pvz., romai ir neturtingų šeimų vaikai, ir toliau patiria kliūčių, ypač kaimo vietovėse, norėdami gauti kokybišką išsilavinimą ir baigti mokyklą. Ankstyvojo ugdymo ir priežiūros srityje Rumunija ėmėsi veiksmų, kad padėtų palankių sąlygų neturintiems vaikams (3–6 m.) lankyti darželius. Ankstyvojo ugdymo paslaugų, skirtų 0–3 m. vaikams, teikimas tebėra ribotas. Neseniai priimto teisės akto nuostatos dėl ilgesnių vaiko priežiūros atostogų ir nepakankamos paskatos dirbti gali padidinti kliūtis moterims dalyvauti darbo rinkoje. Vidurinio profesinio rengimo ir mokymo įstaigų dalyvių skaičius viršija ES vidurkį, bet šių įstaigų nebaigusių asmenų dalis išlieka didelė. Tretinį išsilavinimą įgijusių asmenų dalis didėja, tačiau aukštojo mokslo kokybė ir ryšys su darbo rinka yra riboti. Dalyvavimo suaugusiųjų švietimo programose lygis labai mažas;

               (15)

               Rumunijos sveikatos srities rezultatai yra prasti. Tiek vyrų, tiek moterų vidutinė tikėtina gyvenimo trukmė gimstant yra gerokai trumpesnė už ES vidurkį. Galimybė gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir pernelyg didelis naudojimasis priežiūra ligoninėse tebėra vienos iš svarbiausių problemų. Dėl plačiai paplitusio neoficialus atsiskaitymo mažas pajamas gaunantys asmenys turi mažiau galimybių gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Rumunija priėmė priemones, kuriomis siekia suteikti daugiau galimybių mažas pajamas gaunantiems pensininkams ir atokiose bei izoliuotose bendruomenėse gyvenantiems asmenims gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Kuriamas socialinių ir sveikatos priežiūros tarpininkų tinklas ir pateiktas pasiūlymas dėl bendruomenės paslaugų įstatymo projekto. Neįgalių asmenų deinstitucionalizavimas ir toliau kelia problemų;

               (16)

               Rumunija ėmėsi veiksmų, kad išspręstų mažo sveikatos priežiūros sistemos finansavimo ir jos neveiksmingo valstybės išteklių naudojimo problemas. Šios reformos apėmė sveikatos priežiūros sektoriaus įsiskolinimų padengimą, išlaidų vaistams tvarumo didinimą, e. sveikatos sprendimų diegimą, sveikatos priežiūros sistemos finansavimo gerinimą, strategijos, kuria siekiama išteklius iš priežiūros ligoninėje perkelti prevencinei ir pirminei priežiūrai, rengimą ir centralizuotas viešųjų pirkimų procedūras. Tačiau dėl administracinių pajėgumų stygiaus 2014–2020 m. nacionalinės sveikatos priežiūros strategijos įgyvendinimas užtruko. Visų pirma sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą riboja ligoninių sektoriaus modernizavimo vilkinimas ir perėjimas nuo stacionarinės prie ekonomiškesnės ambulatorinės sveikatos priežiūros;

               (17)

               pagrindiniai Rumunijos vystymosi skirtumai yra tarp miesto ir kaimo vietovių. Užimtumo, socialinės srities, sveikatos priežiūros ir švietimo rezultatai kaimo vietovėse yra prastesni, ir žmonės turi daug mažiau galimybių mokytis, gauti medicininių, pagrindinių komunalinių ir viešųjų paslaugų dėl silpnų ir suskaidytų vietos administracinių pajėgumų. Tuo tarpu kaimo vietovių socialinį ir ekonominį vystymąsi riboja nepakankamai gerai išvystyta transporto infrastruktūra ir ribotas viešasis ir privatusis transportas, taip pat didelės važinėjimo į darbą išlaidos ir ribotos galimybės naudotis plačiajuosčio ryšio infrastruktūra. Maža pridėtinė vertė žemės ūkio srityje ir ekonomikos įvairinimo stoka kaimo vietovėse trukdo vystyti tvarią žemės ūkio ekonomiką. Didelė procentinė kaimo vietovių darbo jėgos dalis užsiima natūriniu arba pusiau natūriniu ūkininkavimu, kuris susijęs su paslėptu nedarbu arba neapmokamu šeimos darbu, mažu našumu ir skurdu. Kovos su skurdu pakete, kuris bus daugiausia finansuojamas ES lėšomis, numatomas integruotas kovos su skurdu, taip pat ir kaimo vietovėse, metodas. Yra planų sudaryti integruotas bendruomenių grupes, kurios teiks kelias integruotas paslaugas palankių sąlygų neturinčioms bendruomenėms, tačiau jie dar neįgyvendinti;

               (18)

               strateginė viešojo administravimo reformos sistema jau buvo sukurta 2014 m., tačiau 2015 m. ji buvo vangiai įgyvendinama. Siekiant padidinti viešojo administravimo veiklos skaidrumą ir našumą, 2016 m. priimtos kai kurios svarbios iniciatyvos. Tačiau vėluojant patvirtinti bendrą skaidrų požiūrį į žmogiškųjų išteklių valdymą, ypač dėl įdarbinimo ir (arba) paskyrimo, vertinimo, atlyginimų, karjeros galimybių visų kategorijų darbuotojams ir mokymo, sudaromos sąlygos pagrindines procedūras ir sprendimus taikyti savo nuožiūra. Kartu su nestabiliomis organizacinėmis struktūromis tai daro neigiamą poveikį valstybės tarnybos nepriklausomumui ir profesionalumui, taip pat jos veiksmingumui ir našumui. Sudėtingos administracinės procedūros, neveiksminga viešųjų pirkimų sistema ir plačiai paplitusi korupcija trukdo teikti paslaugas (įskaitant e. valdžios paslaugas) visuomenei ir įmonėms. Ir toliau nepakankamai taikomas strateginis planavimas, programų biudžeto sudarymas, konsultacijų praktika ir įrodymais pagrįstos politikos formavimas. Šios problemos trukdo įgyvendinti svarbią politiką daugelyje sričių, įskaitant veiksmingą turimų ES lėšų ir kitos finansinės paramos panaudojimą;

               (19)

               svarbiausiuose ekonomikos sektoriuose dominuojančių valstybės įmonių veiklos rezultatai paprastai yra nepakankamai geri. Šios įmonės ypač paplitusios svarbiausiuose infrastruktūros pramonės sektoriuose, joms tenka 44 % apyvartos ir 77 % užimtumo energetikos sektoriuje ir atitinkamai 24 % ir 28 % transporto sektoriuje. Skubus Vyriausybės potvarkis Nr. 109/2011 dėl valstybės įmonių bendrojo valdymo 2016 m. gegužės 10 d. tapo įstatymu; jis priimtas su pakeitimais, kuriais jis geriau suderinamas su tarptautine gerąja praktika. Rumunija vėl pradėjo samdyti profesionalius vadovus, kurie pakeis laikinąją vadovybę keliose valstybės įmonėse, tačiau pažanga lėtesnė, nei skelbta iš pradžių. Siekiant padidinti valstybės įmonių skaidrumą ir atskaitomybę, būtų naudinga sparčiau priimti metinį biudžetą ir patvirtinti bei skelbti audituotas metines finansines ataskaitas. Rengiamas naujas privatizavimo įstatymas. Tačiau jame gali būti nuostatų, prieštaraujančių įmonių valdymo teisės aktams. Ypač susirūpinimą kelia tai, kad gali sutapti privatizavimo specialiojo administratoriaus ir įmonės vadovybės atsakomybė;

               (20)

               nepaisant teisminių institucijų pastangų panaikinti aukšto lygio korupciją, korupcijos vis dar esama daugelyje ekonomikos sektorių, su ja susiję visų Vyriausybės lygių paskirtieji ir išrinktieji pareigūnai, taip pat viešųjų įstaigų valstybės tarnautojai ir darbuotojai. Įgyvendinamos esminės teismų reformos, tačiau didelis teismų darbo krūvis, teismo sprendimų nuspėjamumas ir tinkamas jų vykdymo užtikrinimas, taip pat teisminėms institucijoms daromas išorės spaudimas tebekelia susirūpinimą. Pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Rumunija gauna rekomendacijas dėl teismų reformos ir kovos su korupcija. Todėl šios sritys neįtrauktos į Rumunijai skirtas rekomendacijas;

               (21)

               finansų sektoriaus patikimumas pagerėjo. Tačiau sektorius išlieka pažeidžiamas nacionalinių teisinių iniciatyvų atžvilgiu. Neseniai priimtas skolos panaikinimo įstatymas, atgaline data taikomas dabartinėms paskoloms, gali sudaryti sunkumų tam tikroms kredito įstaigoms ir lemti silpnesnę kreditavimo veiklą. Šis įstatymas gali padidinti riziką finansų sektoriaus stabilumui ir tai gali turėti reikšmės visai ekonomikai. Kiti įvykiai, kurie gali neigiamai paveikti bankus, apima pasiūlymą konvertuoti paskolas užsienio valiuta į paskolas vietos valiuta ir kai kuriuos teismo sprendimus dėl nesąžiningų paskolų sutarčių sąlygų;

               (22)

               nepakankama arba prastos kokybės infrastruktūra – vienas problemiškiausių veiksnių vykdant verslą Rumunijoje ir kliūtis vykdyti prekybą ir plėtoti ekonomiką. Nepaisant pastaruoju metu pastebėto nedidelio pagerėjimo, Rumunija vis dar užima paskutinę vietą, palyginti su kitomis to paties regiono šalimis, vertinant pastebimą transporto ir telekomunikacijų infrastruktūros kokybę. Jos kelių ir greitkelių tinklas yra mažas, palyginti su kitų šalių tinklais ir šalies dydžiu. Pagrindinio transporto plano priėmimas ir susijusi geležinkelio reforma pakartotinai nukelta;

               (23)

               nuo 2008 m. viešosios investicijos mažėjo nepaisant didelių galimybių gauti finansavimą, ypač iš ES fondų. Ši tendencija pasikeitė 2015 m., tačiau prognozuojama, kad viešosios investicijos 2016 m. ir vėliau po truputį mažės, kadangi 2014–2020 m. programa dar nėra pradėta įgyvendinti visa apimtimi ir nėra rengiama pakankamai apgalvotų projektų. Rumunija pastaruoju metu deda nuolatines pastangas, kad sustiprintų tarpžinybinį bendradarbiavimą, pertvarkytų viešųjų pirkimų sistemą ir pagerintų investicinių projektų planavimą ir įgyvendinimą. Vis dėlto viešųjų investicijų projektai dar nepakankamai parengti ir jiems gali būti padaryta išorės įtaka. Projektų atrankai vis dar trukdo vidutinio laikotarpio ir ilgalaikio planavimo bei strateginių prioritetų stoka, poreikis pasiekti susitarimą su keliais sprendimus priimančiais subjektais, Viešųjų finansų ministerijos Viešųjų investicijų vertinimo skyriaus riboti vykdymo užtikrinimo įgaliojimai ir atrankos kriterijų stoka vietos plėtros nacionalinėje programoje;

               (24)

               nepaisant labai pagerėjusio sąnaudų konkurencingumo ir prekybos veiklos rezultatų, Rumunijos su sąnaudomis nesusijęs konkurencingumas ir toliau kelia problemų. Struktūrinės kliūtys trukdo pereiti prie didesnės papildomos vertės ekonomikos ir riboja Rumunijos gebėjimą skatinti tvarų augimą. Sudėtingos administracinės procedūros, kintanti fiskalinė ir mokesčių politika bei silpna verslo aplinka ir toliau neigiamai veikia investicinius sprendimus. Didelis mokesčių slėpimo mastas ir nedeklaruojamas darbas mažina mokestines pajamas ir iškreipia ekonomiką. Galimybės mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansavimą lieka ribotos;

               (25)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Rumunijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Rumunija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (26)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą; jos nuomonė (4) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

         REKOMENDUOJA Rumunijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               2016 m. riboti nuokrypį nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir 2017 m. užtikrinti 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą, nebent vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas mažesnėmis pastangomis. Užtikrinti fiskalinės sistemos taikymą ir toliau stiprinti mokestinių prievolių vykdymą ir mokesčių surinkimą. Užtikrinti, kad teisėkūros iniciatyvos nepakenktų teisiniam tikrumui ir nekeltų rizikos finansiniam stabilumui. Jei būtina, priimti priemones tokiai rizikai mažinti.

               2.

               Stiprinti nacionalinės užimtumo agentūros paslaugas, skirtas darbdaviams ir darbo ieškantiems asmenims, visų pirma pritaikant paslaugas individualiems darbo ieškančių asmenų poreikiams, geriau jas susiejant su socialine parama, įskaitant socialines paslaugas, ir padedant agentūroje neregistruotam jaunimui. Konsultuojantis su socialiniais partneriais, nustatyti objektyvius minimalaus darbo užmokesčio nustatymo kriterijus. Imtis veiksmų, kad būtų užkirstas kelias mokyklos nebaigimui, ir teikti daugiau kokybiško švietimo paslaugų, ypač romams. Išlyginti vyrų ir moterų pensinį amžių.

               3.

               Pažaboti neoficialų atsiskaitymą sveikatos priežiūros sistemoje ir užtikrinti daugiau galimybių gauti ambulatorinės priežiūros paslaugas. Stiprinti viešojo administravimo žmogiškųjų išteklių valdymo nepriklausomumą ir skaidrumą. Supaprastinti įmonėms ir visuomenei skirtas administracines procedūras. Stiprinti valstybės įmonių bendrąjį valdymą.

               4.

               Suteikti daugiau galimybių naudotis integruotomis viešosiomis paslaugomis, plėtoti bazinę infrastruktūrą ir skatinti įvairinti ekonomiką, visų pirma kaimo vietovėse. Priimti ir įgyvendinti pagrindinį transporto planą. Stiprinti viešųjų investicijų projektų pirmenybės nustatymą ir rengimą.

      Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. KAŽIMÍR

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

      (3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

      (4)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.