title: Komisijos rekomendacija (ES) 2021/2279 2021 m. gruodžio 15 d. dėl aplinkosauginio pėdsako metodų naudojimo produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginiam veiksmingumui matuoti ir apie jį informuoti

text:
               2021 12 30

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 471/1

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2021/2279
      2021 m. gruodžio 15 d.
      dėl aplinkosauginio pėdsako metodų naudojimo produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginiam veiksmingumui matuoti ir apie jį informuoti
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 191 ir 292 straipsnius,
      kadangi:

                  (1)

                  patikimas ir tikslus produktų ir organizacijų aplinkosauginio veiksmingumo matavimas ir informavimas apie jį daugeliui įvairių subjektų yra esminės svarbos elementas priimant su aplinkos apsauga susijusius sprendimus;

                  (2)

                  taikydamos produkto aplinkosauginio pėdsako ir organizacijos aplinkosauginio pėdsako metodus (toliau – aplinkosauginio pėdsako metodai) įmonės gali išmatuoti savo aplinkosauginį veiksmingumą ir apie jį pranešti, kad jų konkurencinė padėtis rinkoje būtų grindžiama patikima informacija apie aplinkos apsaugą. Šių metodų aprašymuose pateikti išsamūs nurodymai, kaip turi būti modeliuojamas ir apskaičiuojamas produktų ir organizacijų poveikis aplinkai. Aplinkosauginio pėdsako metodai yra pagrįsti esama tarptautiniu mastu pripažinta praktika, rodikliais ir taisyklėmis;

                  (3)

                  siekdama paskatinti bendrais metodais matuoti produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą ir apie jį pranešti, 2013 m. Komisija priėmė Komisijos rekomendaciją 2013/179/ES (1) dėl produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ir pranešimo apie jį bendrų metodų taikymo. Jos dviejuose prieduose nustatyti siūlomi metodai ir valstybėms narėms, įmonėms, privačioms organizacijoms ir finansų bendruomenei rekomenduojama jais naudotis;

                  (4)

                  Komisija sukūrė tolesnio aplinkosauginio pėdsako tobulinimo sistemą, kurios bandomajame etape aktyviai dalyvavo įvairiausi suinteresuotieji subjektai, įskaitant pramonės, visų pirma MVĮ, atstovai;

                  (5)

                  nuo 2013 iki 2018 m. vykusiame bandomajame etape, kuriame aktyviai dalyvavo suinteresuotieji subjektai, išbandytos rengiamos konkretiems produktams skirtos taisyklės (produkto aplinkosauginio pėdsako kategorijos taisyklės, PAPKT) ir konkretiems sektoriams skirtos taisyklės (organizacijos aplinkosauginio pėdsako sektoriaus taisyklės, OAPST) 19 PAPKT bei 2 OAPST buvo patvirtintos;

                  (6)

                  be to, aplinkosauginio pėdsako metodai atnaujinti keliais techniniais aspektais, kaip antai dėl: 1) reikšmingumo principo taikymo (imtis veiksmų ten, kur tai svarbu); 2) etalono, atitinkančio vidutinės produkcijos rinkoje aplinkosauginio pėdsako profilį (dar vadinamo reprezentatyviuoju produktu ar reprezentatyviąja organizacija), nustatymo; 3) susitarimų dėl su klimato kaita, elektros energija, transportu, infrastruktūra ir įranga, pakuotėmis, gyvavimo ciklo pabaiga ir žemės ūkiu susijusių pagrindinių aspektų modeliavimo; 4) normalizavimo ir svertinio vertinimo įtraukimo; 5) informacijos apie biologinę įvairovę, kaip papildomos aplinkosauginės informacijos, įtraukimo gairių; 6) kai kurių poveikio vertinimo metodų tobulinimo, ypač daug dėmesio skiriant su toksiškumu susijusiems metodams (kancerogeninį poveikį turinčio toksiškumo žmonėms ir kancerogeninio poveikio neturinčio toksiškumo žmonėms; ekologinio toksiškumo gėlavandenėms ekosistemoms, vandens naudojimo, žemės naudojimo, išteklių naudojimo ir kietųjų dalelių); 7) apibūdinimo faktorių nustatymo remiantis REACH duomenimis; 8) ir vadovo dėl aplinkosauginio pėdsako reikalavimus atitinkančių duomenų rinkinių;

                  (7)

                  bandomojo etapo rezultatai pristatyti 2019 m. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl tvarių gaminių žiedinėje ekonomikoje, siekiant ES gaminių politikos sistemos indėlio į žiedinę ekonomiką (2). Tame pačiame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente taip pat nurodyti galimi būdai naudoti aplinkosauginio pėdsako metodus formuojant ES lygmens politiką. Nuo 2019 m. po to, kai buvo paskelbtas kvietimas pramonei pareikšti susidomėjimą, Komisija tęsė naujų produkto aplinkosauginio pėdsako kategorijos taisyklių rengimą;

                  (8)

                  2019 m. spalio mėn. Tarybos išvadose (3) palankiai įvertinta tai, kad vykdomas ES aplinkosauginio pėdsako metodikos bandomasis etapas, ir visos iniciatyvos, kuriomis siekiama remti informavimą apie poveikį aplinkai, remiantis aplinkosauginio pėdsako bandomuoju projektu;

                  (9)

                  Europos žaliuoju kursu (4) siekiama paraginti pramonę prisidėti prie žaliosios ir žiedinės ekonomikos kūrimo ir pabrėžiama, kad norint įgalinti pirkėjus priimti tvaresnius sprendimus ir sumažinti „žaliojo smegenų plovimo“ riziką, reikia patikimos, palyginamos ir patikrinamos informacijos;

                  (10)

                  Komunikate „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (5) Komisija pasiūlė, kad įmonės savo aplinkosauginius pranešimus pagrįstų taikydamos produkto ir organizacijos aplinkosauginio pėdsako metodus, ir įsipareigojo išbandyti, ar šiuos metodus būtų galima integruoti į ES ekologinio ženklo sistemą;

                  (11)

                  Komunikate „Naujoji vartotojų darbotvarkė. Siekiant tvaraus atsigavimo didinamas vartotojų atsparumas“ (6) pažymima, kad „[s]iekdama paskatinti įmones savanoriškai imtis daugiau veiksmų, Komisija planuoja bendradarbiauti su ekonominės veiklos vykdytojais ir skatinti juos savanoriškai įsipareigoti vartotojams atskleisti įmonės aplinkosauginį pėdsaką, didinti tvarumą ir mažinti poveikį aplinkai“;

                  (12)

                  2020 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadose pažymima, kad produkto aplinkosauginio pėdsako metodas turi potencialą tapti viena pagrindine įvairiose ES gaminių politikos priemonėse ir tvarių gaminių sistemoje naudojama metodika, kartu atsižvelgiant ir į kitas tinkamas metodikas;

                  (13)

                  naudoti aplinkosauginio pėdsako metodą jau numatyta tam tikrose ES politikos priemonėse ir teisės aktuose, kaip antai Taksonomijos reglamente (7), Tvarių baterijų iniciatyvoje (8) ir Žaliojo vartojimo įsipareigojimo iniciatyvoje (9);

                  (14)

                  atsižvelgiant į šiuos pokyčius, Komisijos rekomendaciją 2013/179/ES reikėtų atnaujinti – į ją integruoti bandomojo etapo techninius sprendimus, visų pirma kategorijos ir sektoriaus taisykles, ir taip suteikti tvirtą pagrindą tolesnei politikos raidai ir įgyvendinimui. Tai turėtų padėti įmonėms apskaičiuoti savo aplinkosauginį veiksmingumą remiantis patikima, patikrinama ir palyginama informacija, o kitiems subjektams (pvz., viešojo administravimo institucijoms, NVO, verslo partneriams) – tokią informaciją gauti. Be to, taip sustiprinamas ES aplinkosauginio pėdsako duomenų bazės kūrimas;

                  (15)

                  MVĮ gali neturėti pakankamai kompetencijos ir išteklių, kad galėtų tenkinti prašymus teikti informaciją apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą. Todėl joms padėti turėtų ne tik Komisija, bet ir valstybės narės bei pramonės asociacijos;

                  (16)

                  atsižvelgiant į tai, kad randasi naujų tarptautiniu mastu suderintų metodų, šiuos aplinkosauginio pėdsako metodus numatoma atnaujinti siekiant į juos įtraukti naujų rodiklių ar modeliavimo taisyklių. Šie aspektai aptariami Komisijos aplinkosauginio pėdsako techninės patariamosios tarybos ekspertų grupėje. Šiuo metu, pavyzdžiui, svarstomi su biologine įvairove susijęs poveikis;

                  (17)

                  kaip paskelbta naujame Žiedinės ekonomikos veiksmų plane, Komisija analizuos galimybes kurti anglies dioksido absorbavimo sertifikavimo reguliavimo sistemą, remiantis patikima ir skaidria anglies dioksido apskaita, leidžiančia stebėti ir tikrinti, kiek anglies dioksido iš tiesų absorbuojama. Ši sistema bus kuriama palaikant abipusę sinergiją ir nuoseklumą su aplinkosauginio pėdsako metodu ir, kai reikės, į ją bus atsižvelgiama ateityje atnaujinant šią rekomendaciją;

                  (18)

                  nors šioje rekomendacijoje daugiausia dėmesio skiriama aplinkai daromam poveikiui, pasaulyje vis labiau rūpinamasi dėl ekonominio ir socialinio poveikio, įskaitant darbo praktiką. Komisija toliau atidžiai stebės su šiais dalykais susijusią raidą ir ES vartojamų produktų poveikio aplinkai ir socialinio bei ekonominio poveikio visoje tiekimo grandinėje trečiosiose šalyse analizavimo metodus;

                  (19)

                  šia rekomendacija turėtų būti pakeista Komisijos rekomendacija 2013/179/ES,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      1.   TIKSLAS IR TAIKYMO SRITIS

                  1.1.

                  Šia rekomendacija skatinama aplinkosauginio pėdsako metodus naudoti atitinkamoje politikoje ir sistemose, susijusiose su visų rūšių produktų (prekių ir paslaugų) ar organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimu ir (arba) informavimu apie jį.

                  1.2.

                  Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms ir privačiojo bei viešojo sektorių organizacijoms, kurios matuoja arba ketina matuoti savo produktų ar savo organizacijos gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą ir (arba) apie jį informuoti, arba ketina teikti informaciją apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą bet kokiam ES privačiajam, viešajam ar pilietinės visuomenės suinteresuotajam subjektui.

                  1.3.

                  Ši rekomendacija netaikoma įgyvendinant privalomus ES teisės aktus, kuriuose numatyta taikyti specialią produktų ar organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo apskaičiavimo metodiką. Tačiau ES teisės aktuose arba politikoje gali būti daroma nuoroda į šią rekomendaciją, kaip į metodą, pagal kurį apskaičiuojamas produktų ar organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginis veiksmingumas.

            2.   TERMINŲ APIBRĖŽTYS

      Šioje rekomendacijoje vartojamų terminų apibrėžtys:

                  (a)

                  produkto aplinkosauginio pėdsako (toliau – PAP) metodas – bendrasis produkto gyvavimo ciklo potencialaus poveikio aplinkai matavimo ir pranešimo apie jį metodas, išdėstytas I priede;

                  (b)

                  organizacijos aplinkosauginio pėdsako (toliau – OAP) metodas – bendrasis organizacijos gyvavimo ciklo potencialaus poveikio aplinkai matavimo ir pranešimo apie jį metodas, išdėstytas III priede;

                  (c)

                  produkto aplinkosauginis pėdsakas – pagal produkto aplinkosauginio pėdsako metodą atlikto produkto aplinkosauginio pėdsako tyrimo rezultatas;

                  (d)

                  organizacijos aplinkosauginis pėdsakas – pagal organizacijos aplinkosauginio pėdsako metodą atlikto organizacijos aplinkosauginio pėdsako tyrimo rezultatas;

                  (e)

                  produkto aplinkosauginio pėdsako kategorijos taisyklės (toliau – PAPKT) – konkrečiai produktų kategorijai skirtos, gyvavimo ciklo pagrindu nustatytos taisyklės, kuriomis papildomos bendrosios PAP tyrimų metodinės gairės pateikiant papildomų nurodymų konkrečios produktų kategorijos lygmeniu. Jeigu yra parengtos PAPKT, jos turėtų būti naudojamos tai produktų kategorijai priklausančio produkto aplinkosauginiam pėdsakui apskaičiuoti;

                  (f)

                  organizacijos aplinkosauginio pėdsako sektoriaus taisyklės (toliau – OAPST) – konkrečiam sektoriui skirtos, gyvavimo ciklo pagrindu nustatytos taisyklės, kuriomis papildomos bendrosios OAP tyrimų metodinės gairės pateikiant papildomų nurodymų konkretaus sektoriaus lygmeniu. Jeigu yra parengtos OAPST, jos turėtų būti naudojamos atitinkamam sektoriui priklausančios organizacijos aplinkosauginiam pėdsakui apskaičiuoti;

                  (g)

                  gyvavimo ciklo aplinkosauginis veiksmingumas – kiekybiškai išmatuojamas, atsižvelgiant į visą tiekimo grandinę, galimas poveikis aplinkai visais aktualiais produkto ar organizacijos gyvavimo ciklo etapais;

                  (h)

                  pranešimas apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą – bet koks informacijos apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą atskleidimas, be kita ko, verslo partneriams, investuotojams, viešojo sektoriaus institucijoms ar vartotojams;

                  (i)

                  organizacija – viešoji ar privačioji savo paskirtį ir administraciją turinti įmonė, bendrovė, korporacija, valdžios institucija ar įstaiga arba jos dalis ar jų susivienijimas, turintys juridinį subjektiškumą arba jo neturintys;

                  (j)

                  sistema – privačių įmonių ar jų asociacijų, viešojo ir privačiojo sektorių partnerių, vyriausybinių arba nevyriausybinių organizacijų pelno ar ne pelno iniciatyva, pagal kurią reikalaujama matuoti gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą arba apie jį informuoti;

                  (k)

                  pramonės asociacija – organizacija, atstovaujanti privačioms įmonėms, kurios yra jos narės, arba privačioms įmonėms, priklausančioms tam tikram sektoriui vietos, regioniniu, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu;

                  (l)

                  finansų bendruomenė – visi finansines paslaugas (įskaitant finansines konsultacijas) teikiantys subjektai, įskaitant bankus, investuotojus ir draudimo bendroves.

            3.   PAP IR OAP METODŲ NAUDOJIMAS VALSTYBIŲ NARIŲ POLITIKOJE

      Valstybės narės turėtų:

                  3.1.

                  PAP arba OAP metodu ir susijusiomis PAPKT ir OAPST naudotis formuodamos savo savanorišką politiką, apimančią atitinkamai produktų ar organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimą ir informavimą apie jį, tačiau kartu užtikrinti, kad tokia politika nekurtų kliūčių laisvam prekių judėjimui ES.

                  3.2.

                  Gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo informaciją ar pranešimus, pagrįstus taikomu PAP arba OAP metodu ir susijusiomis PAPKT ir OAPST, pripažinti galiojančiais atitinkamose nacionalinėse sistemose, kuriose numatyta matuoti produktų ar organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą arba apie jį informuoti.

                  3.3.

                  Dėti pastangas didinti susijusių kokybiškų gyvavimo ciklo duomenų prieinamumą, imdamosi veiksmų, kad būtų kuriamos ir peržiūrimos nacionalinės duomenų bazės, suteikiama prieiga prie jų ir padedama pildyti esamas viešąsias duomenų bazes, remiantis reikalavimais dėl aplinkosauginį pėdsaką atitinkančių duomenų rinkinių. Skirtingų duomenų bazių abipusis nuoseklumas turi būti užtikrintas.

                  3.4.

                  Prisidėti prie Komisijos dedamų pastangų užtikrinti prieigą prie kokybiškų aplinkosauginio pėdsako reikalavimus atitinkančių duomenų rinkinių.

                  3.5.

                  Teikti MVĮ pagalbos bei priemonių ir taip padėti joms pagal PAP arba OAP metodus ir PAPKT ir OAPST matuoti ir didinti savo produktų ar organizacijos gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą ir apie jį informuoti. Tai darydamos institucijos turėtų vengti dubliuoti jau esamas paskirtį atitinkančias priemones.

                  3.6.

                  Skatinti, kai tinka, naudoti OAP metodą ir susijusias OAPST viešųjų organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginiam veiksmingumui matuoti arba apie jį informuoti.

                  3.7.

                  Skatinti taikyti PAP ir OAP metodus ir remti jų naudojimą tarptautiniu lygmeniu, be kita ko, daugiašaliuose forumuose ar pagal gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ar informavimo apie jį sistemas. Tai darydamos institucijos turėtų svarstyti galimybę suteikti pagalbos ir priemonių ES šalių partnerių MVĮ, kad būtų galima matuoti ir didinti bet kokių jų gaminamų tarpinių produktų ar pusgaminių gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą.

            4.   ĮMONIŲ IR KITŲ PRIVAČIŲ ORGANIZACIJŲ NAUDOJIMASIS PAP IR OAP METODAIS

      Įmonės ir kitos privačios organizacijos, nusprendusios matuoti savo produktų ar organizacijos gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą arba apie jį informuoti, turėtų:

                  4.1.

                  Matuodamos savo produktų ar organizacijos gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą arba apie jį informuodamos taikyti PAP metodą, OAP metodą ir susijusias PAPKT bei OAPST.

                  4.2.

                  Prisidėti prie viešųjų duomenų bazių peržiūros ir jas pildyti kokybiškais gyvavimo ciklo duomenimis, atitinkančiais aplinkosauginio pėdsako duomenų rinkinių reikalavimus; prisidėti prie Komisijos dedamų pastangų užtikrinti prieigą prie kokybiškų aplinkosauginio pėdsako reikalavimus atitinkančių duomenų rinkinių.

                  4.3.

                  Apsvarstyti galimybę teikti paramą savo tiekimo grandinių įmonėms, ypač MVĮ, kad būtų teikiama informacija pagal PAP ir OAP arba PAPKT ir OAPST ir būtų didinamas jų organizacijų ir produktų gyvavimo ciklo aplinkosauginis veiksmingumas.

            Pramonės asociacijos turėtų:

                  4.4.

                  Skatinti savo narius taikyti PAP ir OAP metodus ir susijusias PAPKT ir OAPST.

                  4.5.

                  Prisidėti prie viešųjų duomenų bazių peržiūros ir jas pildyti aukštos kokybės gyvavimo ciklo duomenimis pagal aplinkosauginį pėdsaką atitinkančių duomenų rinkinių reikalavimus. Prisidėti prie Komisijos dedamų pastangų užtikrinti prieigą prie kokybiškų aplinkosauginio pėdsako reikalavimus atitinkančių duomenų rinkinių.

                  4.6.

                  Suteikti paprastesnių skaičiavimo priemonių ir ekspertų pagalbos savo narėms MVĮ, kad padėtų joms apskaičiuoti savo produktų ar organizacijos gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą pagal PAP ar OAP metodą ir susijusias PAPKT ir OAPST.

                  4.7.

                  Skatinti taikyti PAP ir OAP metodus ir remti jų naudojimą tarptautiniu lygmeniu, be kita ko, daugiašaliuose forumuose ar pagal gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ar informavimo apie jį sistemas.

            5.   PAP IR OAP METODŲ IR SUSIJUSIŲ PAPKT IR OAPST NAUDOJIMAS SISTEMOSE, SUSIJUSIOSE SU GYVAVIMO CIKLO APLINKOSAUGINIO VEIKSMINGUMO MATAVIMU ARBA INFORMAVIMU APIE JĮ

                  5.1.

                  Su gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimu ar informavimu apie jį susijusiose sistemose PAP ir OAP metodai ir susijusios PAPKT / OAPST turėtų būti naudojami kaip pamatinis metodas produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginiam veiksmingumui matuoti arba apie jį informuoti.

            6.   PAP IR OAP METODŲ IR SUSIJUSIŲ PAPKT / OAPST NAUDOJIMAS FINANSŲ BENDRUOMENĖJE

      Kai tinka, finansų bendruomenės nariai turėtų:

                  6.1.

                  Skatinti su gyvavimo ciklo aplinkosauginiu veiksmingumu susijusios finansinės rizikos vertinimui naudoti informaciją apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą, apskaičiuotą pagal PAP arba OAP metodą ir susijusias PAPKT ir OAPST.

                  6.2.

                  Skatinti naudoti OAP tyrimais pagrįstą informaciją vertinant veiklos rezultatų lygius pagal tvarumo indeksų aplinkosauginį komponentą.

                  6.3.

                  Skatinti taikyti PAP ir OAP metodus ir remti jų naudojimą tarptautiniu lygmeniu, be kita ko, daugiašaliuose forumuose ar pagal gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ar informavimo apie jį sistemas.

            7.   TIKRINIMAS

                  7.1.

                  Jeigu PAP ir OAP tyrimų informacija atskleidžiama tretiesiems asmenims, tie tyrimai turėtų būti patikrinti pagal PAP ir OAP metodų reikalavimus ir bet kokius konkrečius PAPKT ir OAPST pateiktus nurodymus.

            8.   ŠIOS REKOMENDACIJOS ĮGYVENDINIMO ATASKAITOS

                  8.1.

                  Valstybės narės raginamos kasmet pranešti Komisijai apie veiksmus, kurių imamasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją. Tokia informacija turėtų būti pirmą kartą pateikta praėjus vieniems metams po šios rekomendacijos priėmimo. Turėtų būti teikiama, be kita ko, ši informacija:

                              (a)

                              kaip politikos iniciatyvai (-oms) naudojami PAP ir OAP metodai ir susijusios PAPKT / OAPST?

                              (b)

                              produktų ir organizacijų, kuriuos apima tokia iniciatyva, skaičius;

                              (c)

                              teikiamos su gyvavimo ciklo aplinkosauginiu veiksmingumu susijusios paskatos;

                              (d)

                              su kokybiškų gyvavimo ciklo duomenų rengimu susijusios iniciatyvos;

                              (e)

                              teikiama parama MVĮ dėl gyvavimo ciklo aplinkosauginės informacijos teikimo ir jų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo didinimo;

                              (f)

                              nustatytos galimos problemos ar kliūtys naudojant šiuos metodus.

            9.   ANKSTESNĖS REKOMENDACIJOS PANAIKINIMAS

      Komisijos rekomendacija 2013/179/ES panaikinama. Nuorodos į panaikintą rekomendaciją laikomos nuorodomis į šią rekomendaciją.

         Priimta Briuselyje 2021 m. gruodžio 15 d.

               Komisijos vardu

            Virginijus SINKEVIČIUS

               Komisijos narys

         (1)  2013 m. balandžio 9 d. Komisijos rekomendacija 2013/179/ES dėl produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ir pranešimo apie jį bendrų metodų taikymo (OL L 124, 2013 5 4, p. 1).

         (2)  SWD(2019)91 final.

         (3)  https://www.consilium.europa.eu/media/40928/st12791-en19.pdf

         (4)  COM(2019) 640 final.

         (5)  COM(2020) 98 final.

         (6)  COM(2020) 696 final.

         (7)  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

         (8)  COM(2020) 798 final.

         (9)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/working_document_for_the_green_consumption_pledges_0.pdf


title: Tarybos rekomendacija (ES) 2022/66 2022 m. sausio 17 d. kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo

text:
                  2022 1 18

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 11/52

         TARYBOS REKOMENDACIJA (ES) 2022/66
         2022 m. sausio 17 d.
         kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b ir e punktus ir 292 straipsnio pirmą ir antrą sakinius,
         kadangi:

                     (1)

                     2020 m. birželio 30 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (1) (toliau – Tarybos rekomendacija);

                     (2)

                     nuo tada Taryba priėmė rekomendacijas (ES) 2020/1052 (2), (ES) 2020/1144 (3), (ES) 2020/1186 (4), (ES) 2020/1551 (5), (ES) 2020/2169 (6), (ES) 2021/89 (7), (ES) 2021/132 (8), (ES) 2021/767 (9), (ES) 2021/892 (10), (ES) 2021/992 (11), (ES) 2021/1085 (12), (ES) 2021/1170 (13), (ES) 2021/1346 (14), (ES) 2021/1459 (15), (ES) 2021/1712 (16), (ES) 2021/1782 (17), (ES) 2021/1896 (18), (ES) 2021/1945 (19), (ES) 2021/2022 (20) ir (ES) 2021/2150 (21), kuriomis iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo;

                     (3)

                     2021 m. gegužės 20 d. Taryba priėmė Rekomendaciją (ES) 2021/816, kuria iš dalies pakeitė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (22), kad atnaujintų kriterijus, pagal kuriuos vertinama, ar nebūtinos kelionės iš trečiųjų šalių yra saugios ir turėtų būti leidžiamos;

                     (4)

                     Tarybos rekomendacijoje nustatyta, kad valstybės narės turėtų nuo 2020 m. liepos 1 d. koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą tos Tarybos rekomendacijos I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu. Taryba, glaudžiai konsultuodamasi su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, kas dvi savaites turėtų peržiūrėti ir prireikus atnaujinti I priede nurodytų trečiųjų šalių sąrašą remdamasi bendru įvertinimu, grindžiamu Tarybos rekomendacijoje nurodyta metodika, kriterijais ir informacija;

                     (5)

                     nuo to laiko Taryboje, glaudžiai konsultuojantis su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, vyko diskusijos dėl Tarybos rekomendacijos su pakeitimais, padarytais Rekomendacija (ES) 2021/816, I priede pateikto trečiųjų šalių sąrašo peržiūros, taikant Tarybos rekomendacijoje nustatytus kriterijus bei metodiką. Atsižvelgiant į šių diskusijų rezultatus, I priede pateiktas trečiųjų šalių sąrašas turėtų būti iš dalies pakeistas. Konkrečiai, Argentina, Australija ir Kanada turėtų būti išbrauktos iš sąrašo;

                     (6)

                     sienų kontrole yra suinteresuota ne tik valstybė narė, prie kurios išorės sienų ji vykdoma, bet ir visos valstybės narės, kurios vidaus sienų kontrolę yra panaikinusios. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priemonės, kurių imtasi prie išorės sienų, būtų koordinuojamos siekiant užtikrinti tinkamą Šengeno erdvės veikimą. Tuo tikslu valstybės narės nuo 2022 m. sausio 17 d. turėtų koordinuotai toliau naikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą Tarybos rekomendacijos su pakeitimais, padarytais šia rekomendacija, I priede išvardytų trečiųjų šalių, ypatingųjų administracinių regionų ir kitų darinių bei teritorinių valdų gyventojų atžvilgiu;

                     (7)

                     pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, Danija, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, turi nuspręsti, ar ją įgyvendins;

                     (8)

                     šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (23). Todėl Airija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma;

                     (9)

                     Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (24) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį;

                     (10)

                     Šveicarijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (25) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (26) 3 straipsniu;

                     (11)

                     Lichtenšteino atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (27) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Sprendimo 2011/350/ES (28) 3 straipsniu,

               PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
         Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo su pakeitimais, padarytais rekomendacijomis (ES) 2020/1052, (ES) 2020/1144, (ES) 2020/1186, (ES) 2020/1551, (ES) 2020/2169, (ES) 2021/89, (ES) 2021/132, (ES) 2021/767, (ES) 2021/816, (ES) 2021/892, (ES) 2021/992, (ES) 2021/1085, (ES) 2021/1170, (ES) 2021/1346, (ES) 2021/1459, (ES) 2021/1712, (ES) 2021/1782, (ES) 2021/1896, (ES) 2021/1945, (ES) 2021/2022 ir (ES) 2021/2150, iš dalies keičiama taip:

                     1)

                     Tarybos rekomendacijos 1 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:

                                 „1.

                                 Nuo 2022 m. sausio 17 d. valstybės narės turėtų koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu.“;

                     2)

                     rekomendacijos I priedas pakeičiamas taip:

                           „I PRIEDAS
                           Trečiosios šalys, ypatingieji administraciniai regionai ir kiti dariniai bei teritorinės valdos, kurių gyventojams laikinas išorės sienų kirtimo apribojimas nebūtinų kelionių į ES tikslais turėtų būti netaikomas:
                           I.   VALSTYBĖS

                                       1.

                                       BAHREINAS

                                       2.

                                       ČILĖ

                                       3.

                                       INDONEZIJA

                                       4.

                                       JUNGTINIAI ARABŲ EMYRATAI

                                       5.

                                       KATARAS

                                       6.

                                       KOLUMBIJA

                                       7.

                                       KUVEITAS

                                       8.

                                       NAUJOJI ZELANDIJA

                                       9.

                                       PERU

                                       10.

                                       PIETŲ KORĖJA

                                       11.

                                       RUANDA

                                       12.

                                       SAUDO ARABIJA

                                       13.

                                       URUGVAJUS

                                       14.

                                       KINIJA (*1)

                                 II.   KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS YPATINGIEJI ADMINISTRACINIAI REGIONAI

                           YAR Honkongas
                           YAR Makao
                           III.   DARINIAI IR TERITORINĖS VALDOS, BENT VIENOS VALSTYBĖS NARĖS NEPRIPAŽINTI KAIP VALSTYBĖS

                           Taivanas

                        (*1)  Su sąlyga, kad bus patvirtinta, jog tai bus daroma abipusiškai."

            Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 17 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               J. DENORMANDIE

            (1)  OL L 208I, 2020 7 1, p. 1.

            (2)  OL L 230, 2020 7 17, p. 26.

            (3)  OL L 248, 2020 7 31, p. 26.

            (4)  OL L 261, 2020 8 11, p. 83.

            (5)  OL L 354, 2020 10 26, p. 19.

            (6)  OL L 431, 2020 12 21, p. 75.

            (7)  OL L 33, 2021 1 29, p. 1.

            (8)  OL L 41, 2021 2 4, p. 1.

            (9)  OL L 165I, 2021 5 11, p. 66.

            (10)  OL L 198, 2021 6 4, p. 1.

            (11)  OL L 221, 2021 6 21, p. 12.

            (12)  OL L 235, 2021 7 2, p. 27.

            (13)  OL L 255, 2021 7 16, p. 3.

            (14)  OL L 306, 2021 8 31, p. 4.

            (15)  OL L 320, 2021 9 10, p. 1.

            (16)  OL L 341, 2021 9 24, p. 1.

            (17)  OL L 360, 2021 10 11, p. 128.

            (18)  OL L 388, 2021 11 3, p. 1.

            (19)  OL L 397, 2021 11 10, p. 28.

            (20)  OL L 413, 2021 11 19, p. 37.

            (21)  OL L 434, 2021 12 6, p. 8.

            (22)  OL L 182, 2021 5 21, p. 1.

            (23)  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

            (24)  OL L 176, 1999 7 10, p. 31.

            (25)  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

            (26)  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

            (27)  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

            (28)  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).


title: Tarybos rekomendacija (ES) 2022/107 2022 m. sausio 25 d. dėl suderinto požiūrio, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas saugiai ir laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu, kuria pakeičiama Rekomendacija (ES) 2020/1475 (Tekstas svarbus EEE)

text:
               2022 1 27

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 18/110

      TARYBOS REKOMENDACIJA (ES) 2022/107
      2022 m. sausio 25 d.
      dėl suderinto požiūrio, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas saugiai ir laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu, kuria pakeičiama Rekomendacija (ES) 2020/1475
      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 21 straipsnio 2 dalį, 168 straipsnio 6 dalį ir 292 straipsnio pirmą ir antrą sakinius,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
      kadangi:

                  (1)

                  Sąjungos pilietybė visiems Sąjungos piliečiams suteikia teisę laisvai judėti;

                  (2)

                  pagal Sutarties 21 straipsnio 1 dalį kiekvienas Sąjungos pilietis turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje laikydamasis Sutartyse ir joms įgyvendinti priimtose nuostatose nustatytų apribojimų bei sąlygų. Ši teisė įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB (1). Judėjimo ir apsigyvenimo laisvė taip pat nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (Chartija) 45 straipsnyje. Kadangi akivaizdu, kad Sąjungos veiksmai yra būtini Sutarties 21 straipsnyje nustatytam tikslui pasiekti, o Sutartyse kitu būdu tam nenumatyti būtini įgaliojimai, Taryba gali priimti nuostatas, kuriomis būtų sudaromos palankesnės sąlygos naudotis teisėmis laisvai judėti ir apsigyventi;

                  (3)

                  pagal Sutarties 168 straipsnio 1 dalį nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis turi būti užtikrinama aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga;

                  (4)

                  2020 m. sausio 30 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) generalinis direktorius paskelbė tarptautinio masto ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją dėl naujo koronaviruso, sukeliančio ligą COVID-19, pasaulinio protrūkio. 2020 m. kovo 11 d. PSO pateikė išvadą, kad COVID-19 gali būti laikoma pandemija;

                  (5)

                  siekdamos riboti viruso plitimą, valstybės narės ėmėsi įvairių priemonių, ir kai kurios iš tų priemonių padarė poveikį Sąjungos piliečių teisei laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje, pavyzdžiui, buvo nustatyti atvykimo į šalį apribojimai arba reikalavimai keliautojams iš kitų šalių, besinaudojantiems laisvo judėjimo teise, atlikti tyrimus dėl SARS-CoV-2 infekcijos;

                  (6)

                  kadangi dėl COVID-19 pandemijos kilo precedento neturinti ekstremalioji sveikatos situacija, visuomenės sveikatos apsauga tapo svarbiausiu prioritetu tiek Sąjungai, tiek jos valstybėms narėms. Remdamosi visuomenės sveikatos apsauga, valstybės narės gali imtis priemonių, kuriomis ribojamas laisvas asmenų judėjimas Sąjungoje. Pagal Sutarties 168 straipsnio 7 dalį, nacionalinės sveikatos politikos apibrėžimas, įskaitant sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą, yra valstybių narių atsakomybė ir todėl įvairiose valstybėse narėse gali skirtis. Nors valstybės narės yra kompetentingos priimti sprendimus dėl tinkamiausių visuomenės sveikatos apsaugos priemonių, tikslinga užtikrinti tokių priemonių koordinavimą, siekiant apsaugoti galimybę naudotis laisvo judėjimo teise ir kovoti su didele tarpvalstybinio pobūdžio grėsme sveikatai, kaip antai COVID-19;

                  (7)

                  nustatydamos ir taikydamos laisvo judėjimo apribojimus valstybės narės turėtų laikytis Sąjungos teisės principų, visų pirma proporcingumo ir nediskriminavimo principų. Šia rekomendacija siekiama palengvinti suderintą šių principų taikymą išskirtinėmis aplinkybėmis, susiklosčiusiomis dėl COVID-19 pandemijos;

                  (8)

                  vienašalės priemonės šioje srityje gali sukelti didelių trikdžių, nes įmonės ir piliečiai susiduria su daugybe skirtingų ir sparčiai kintančių priemonių. Tai ypač žalinga šiomis aplinkybėmis, kai virusas jau yra labai paveikęs Sąjungos ekonomiką;

                  (9)

                  suderinto požiūrio tikslas – išvengti vidaus sienų kontrolės atnaujinimo. Nepagrįsta uždaryti sienas arba apskritai uždrausti keliones, sustabdyti skrydžius ir uždaryti atvykimo sausumos ir vandens transportu punktus, nes tikslingesnės ir labiau suderintos priemonės, tokios kaip COVID-19 pažymėjimai ar testavimas, daro pakankamą poveikį ir sukelia mažiau trikdžių. Žaliųjų koridorių sistema (2) turėtų padėti išlaikyti transporto srautus, visų pirma siekiant užtikrinti laisvą prekių ir paslaugų judėjimą ir taip išvengti tiekimo grandinės sutrikimų;

                  (10)

                  siekdama užtikrinti, kad valstybės narės labiau koordinuotų savo veiksmus, 2020 m. spalio 13 d. Taryba priėmė Rekomendaciją (ES) 2020/1475 (3). Toje rekomendacijoje nustatytas suderintas požiūris šiais pagrindiniais klausimais: priimant sprendimą, ar nustatyti laisvo judėjimo apribojimus, taikyti bendrus kriterijus ir ribas, COVID-19 plitimo riziką sutartu spalviniu kodu žymėti žemėlapyje ir, prireikus, suderintai taikyti priemones, kurias galima taikyti iš vienos zonos į kitą keliaujantiems asmenims, atsižvelgiant į viruso plitimo pavojaus lygį tose zonose. 2021 m. vasario 1 d. Taryba priėmė Rekomendaciją (ES) 2021/119 (4), kuria iš dalies pakeista Rekomendacija (ES) 2020/1475, atsižvelgiant į labai aukštą plitimo bendruomenėje lygį visoje Sąjungoje, galimai susijusį su didesniu naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų užkrečiamumu;

                  (11)

                  2021 m. birželio 14 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Reglamentą (ES) 2021/953 dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo) išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas asmenims laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (5). Sistema nustatyta siekiant sudaryti palankesnes sąlygas ES skaitmeninio COVID pažymėjimo turėtojams naudotis savo teise laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu. Tuo reglamentu taip pat padedama sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms laipsniškai ir koordinuotai panaikinti laisvo judėjimo apribojimus laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas SARS-CoV-2 plitimas;

                  (12)

                  Reglamentas (ES) 2021/953 pradėtas taikyti nuo 2021 m. liepos 1 d. Nuo tos dienos valstybėse narėse paskiepyti, tyrimą atlikę arba persirgę asmenys turi teisę gauti ES skaitmeninį COVID pažymėjimą. Kad ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistema būtų kuo geriau išnaudojama, 2021 m. birželio 14 d. Taryba priėmė Rekomendaciją (ES) 2021/961 (6), kuria iš dalies pakeista Rekomendacija (ES) 2020/1475;

                  (13)

                  nuo 2021 m. birželio mėn. įvyko du svarbūs pokyčiai, padarę poveikį laisvam judėjimui Sąjungoje. Pirma, labai padidėjo skiepijimo aprėptis: 2022 m. sausio 10 d. duomenimis buvo visiškai paskiepyta daugiau kaip 68 % visų Sąjungos gyventojų (7), palyginti su mažiau nei 30 % tuo metu, kai buvo priimtas paskutinis Rekomendacijos (ES) 2020/1475 pakeitimas ir Reglamentas (ES) 2021/953 (8). Taigi šiuo metu turimos COVID-19 vakcinos gerokai didesnę procentinę gyventojų dalį geriau apsaugo nuo sunkių COVID-19 ligos formų ir mirties. Antra, sparčiai diegiamas ES skaitmeninis COVID pažymėjimas.
                  2022 m. sausio mėn. duomenimis ES valstybės narės išdavė daugiau kaip 1 mlrd. ES skaitmeninių COVID pažymėjimų. Taigi ES skaitmeninis COVID pažymėjimas yra plačiai prieinama, patikima ir pripažinta priemonė, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu. ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistema naudojasi ne tik ES valstybės narės, trys ES nepriklausančios Europos ekonominės erdvės šalys ir Šveicarija (9), bet ir 29 kita trečioji šalis ir teritorija; tikimasi, kad ateityje prie sistemos prisijungs ir daugiau trečiųjų šalių. Tačiau epidemiologinė situacija Sąjungoje tebėra sudėtinga, todėl tikslinga toliau taikyti priemones, kuriomis siekiama apsaugoti visuomenės sveikatą;

                  (14)

                  atsižvelgiant į šiuos pokyčius, Tarybos rekomendacijoje (ES) 2020/1475 išdėstytas bendras požiūris turėtų būti toliau derinamas, kaip 2021 m. spalio 22 d. išvadose (10) to prašė ir Europos Vadovų Taryba. Svarbiausias veiksnys visų pirma turėtų būti ES skaitmeniniu COVID pažymėjimu patvirtintas pasiskiepijusio nuo COVID-19, atlikusio testą ar persirgusio asmens statusas. Kadangi ES skaitmeniniai COVID pažymėjimai gali būti saugiai išduodami, tikrinami ir pripažįstami, keliautojams, turintiems galiojantį ES skaitmeninį COVID pažymėjimą, neturėtų būti taikomi papildomi laisvo judėjimo apribojimai, pvz., papildomi tyrimai dėl SARS-CoV-2 infekcijos. Visų pirma Sąjungoje keliaujantiems asmenims iš esmės neturėtų būti privalomas karantinas, nes tai yra didelis laisvo judėjimo apribojimas;

                  (15)

                  tai grindžiama PSO pateiktomis rekomendacijomis (11), pagal kurias visiškai paskiepytiems keliautojams ir keliautojams, kurie persirgo COVID-19 per 6 mėnesius iki kelionės pradžios, neturėtų būti taikoma papildomų apribojimų. Į šias dvi kategorijas nepatenkantys asmenys iš esmės turėtų turėti galimybę keliauti remiantis neigiamu atlikto tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos rezultatu;

                  (16)

                  siekiant supaprastinti laisvą judėjimą Sąjungoje, būtina bendrai sutarti, kaip turi būti suprantamos sąlygos, kurias turėtų atitikti trijų tipų ES skaitmeniniai COVID pažymėjimai, kad būtų pripažinti;

                  (17)

                  2021 m. gruodžio 21 d. Komisija priėmė Deleguotąjį reglamentą (ES) 2021/2288, kuriuo dėl skiepijimo pažymėjimų, išduotų kaip ES skaitmeninis COVID pažymėjimas, kuriuose nurodoma, kad užbaigtas pirminio skiepijimo kursas, pripažinimo laikotarpio iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/953 priedas (12). Tuo deleguotuoju reglamentu keliavimo tikslais nustatyti pažymėjimai, kuriuose nurodoma, kad užbaigtas pirminio skiepijimo kursas, pripažįstami tik jei po paskutinės to kurso dozės gavimo datos praėjo ne daugiau kaip 270 dienų. Kadangi kol kas buvo neįmanoma nustatyti pažymėjimų, kuriuose nurodomas paskiepijimas stiprinamąja doze, pripažinimo laikotarpio, deleguotajame reglamente nurodyta, kad kol kas pažymėjimams, kuriuose nurodomas paskiepijimas stiprinamąja doze, pripažinimo laikotarpis neturėtų būti taikomas.

                  (18)

                  valstybės narės, visapusiškai atsižvelgdamos į šalių vidaus sprendimus dėl pirmenybės skiepytis suteikimo skirtingoms gyventojų grupėms, priimtus atsižvelgiant į nacionalinę politiką ir epidemiologinę situaciją, turėtų nedelsdamos imtis visų būtinų priemonių, kad užtikrintų galimybę skiepytis toms gyventojų grupėms, kurioms anksčiau išduotų skiepijimo pažymėjimų galiojimas artėja prie standartinio pripažinimo laikotarpio ribos;

                  (19)

                  Komisijos turėtų būti paprašyta stebėti siūlomos sistemos taikymą ir reguliariai iš naujo įvertinti, ar, remiantis naujausiais moksliniais įrodymais, be kita ko, susijusiais su paskyrus stiprinamąją dozę išduotų pažymėjimų pripažinimo laikotarpiu, gali prireikti ją pritaikyti ar pakeisti;

                  (20)

                  siekiant supaprastinti laisvą judėjimą Sąjungoje, reikėtų išlaikyti standartinius tyrimo rezultatų pažymėjimų galiojimo laikotarpius. Mėginys, reikalingas molekuliniam nukleorūgščių amplifikacijos tyrimui (NRAT) atlikti, turi būti paimtas ne anksčiau kaip prieš 72 valandas iki atvykimo. Greitųjų antigenų testų, išvardytų ES bendrojo COVID-19 greitųjų antigenų testų sąrašo, dėl kurio susitarė Sveikatos saugumo komitetas (13), I priede, atveju pateisinamas trumpesnis (ne ilgesnis nei 24 valandų) galiojimo laikotarpis, atsižvelgiant į šių testų prieinamumą;

                  (21)

                  per pastaruosius porą mėnesių greitųjų antigenų testų klinikinis veiksmingumas pagerėjo. 2021 m. gegužės mėn. Sveikatos saugumo komiteto sudaryta Techninė darbo grupė COVID-19 diagnostinių tyrimų klausimais (14), atsakinga už ES bendro greitųjų antigenų testų sąrašo tvarkymą, nustatė labiau struktūruotą, darnesnę ir greitesnę sąrašo atnaujinimo procedūrą. Be to, 2021 m. rugsėjo 21 d. techninės darbo grupės ekspertai suderino papildomas apibrėžtis ir kriterijus, į kuriuos turėtų būti atsižvelgiama atliekant nepriklausomus tinkamumo patvirtinimo tyrimus, per kuriuos vertinamas greitųjų antigenų testų COVID-19 diagnozei nustatyti klinikinis veiksmingumas. Išduodant ES skaitmeninio COVID pažymėjimo formato tyrimo rezultatų pažymėjimus turėtų galioti tik tie greitųjų antigenų testų rezultatai, kurie gauti ištyrus nosies, burnos ir ryklės ir (arba) nosiaryklės mėginius. Techninė darbo grupė sutiko neįtraukti į sąrašą greitųjų antigenų testų, grindžiamų tik alternatyviais mėginių tipais, pvz., seilėmis.
                  Be to, į sąrašą neįtraukti nei sujungti greitieji antigenų testai, nei greitieji antigenų savikontrolės testai, o tai dar labiau padidina tikimybę, kad įtrauktų tyrimų rezultatai bus nuoseklesni. 2021 m. lapkričio 10 d. Sveikatos saugumo komitetas susitarė dėl septinto naujausio bendro sąrašo atnaujinimo. Atsižvelgiant į šiuos patobulinimus, visos valstybės narės kelionės tikslais turėtų pripažinti tyrimų pažymėjimus, išduotus atlikus NRAT arba ES bendrajame sąraše nurodytą greitąjį antigenų testą;

                  (22)

                  kadangi esama įrodymų, pagrindžiančių rekomendaciją, kad žmonėms, persirgusiems laboratorijoje patvirtinta COVID-19 liga, nereikia papildomų su kelionėmis susijusių tyrimų dėl SARS-CoV-2 infekcijos arba su kelionėmis susijusios saviizoliacijos ar karantino bent per pirmąsias 180 dienų po pirmojo teigiamo NRAT rezultato, tokius persirgimo pažymėjimus turintiems asmenims tuo laikotarpiu taip pat turėtų būti netaikomi papildomi kelionių apribojimai;

                  (23)

                  ES skaitmeninių COVID pažymėjimų sistema suteikia galimybę automatiškai taikyti patvirtinimo taisykles pažymėjimų duomenų rinkiniams, taip užtikrinant, kad kelionių taisyklės būtų taikomos greitai, patikimai ir nuspėjamai. Kad būtų lengviau taikyti ES skaitmeninio COVID pažymėjimo patvirtinimo taisykles, valstybės narės turėtų naudotis ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistemos siūloma standartizuota veikimo taisyklių apdorojimo funkcija (15);

                  (24)

                  nuo tada, kai buvo priimtas Reglamentas (ES) 2021/953, Komisija priėmė kelis įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma, kad tam tikros trečiosios šalies Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams išduoti COVID-19 pažymėjimai turi būti laikomi lygiaverčiais valstybių narių pagal tą reglamentą išduotiems pažymėjimams, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jų turėtojams laisvai judėti. Kai šioje rekomendacijoje daroma nuoroda į ES skaitmeninius COVID pažymėjimus, išduotus pagal Reglamentą (ES) 2021/953, turėtų būti suprantama, kad ji apima ir Sąjungos piliečiams bei jų šeimos nariams išduotus pažymėjimus, kuriems taikomi šie įgyvendinimo aktai. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti, valstybės narės taip pat turėtų būti skatinamos pagal Reglamento (ES) 2021/953 8 straipsnio 1 dalį išduoti ES skaitmeninius COVID pažymėjimus asmenims, kuriems taikoma ta nuostata, paskiepytiems trečiosiose šalyse, visų pirma trečiosiose šalyse, kurių pažymėjimams tokie įgyvendinimo aktai netaikomi;

                  (25)

                  kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/953 3 straipsnio 6 dalyje, ES skaitmeninio COVID pažymėjimo turėjimas nėra išankstinė naudojimosi laisvo judėjimo teise sąlyga. Todėl asmenims, neturintiems ES skaitmeninio COVID pažymėjimo, neturėtų būti neleidžiama keliauti, tačiau prireikus gali būti reikalaujama, kad jie atliktų tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos prieš atvykstant arba atvykus, kad būtų sumažinta infekcijos įvežimo rizika;

                  (26)

                  ši rekomendacija apima ES skaitmeninio COVID pažymėjimo naudojimą siekiant palengvinti laisvą judėjimą Sąjungoje COVID-19 pandemijos metu. Ja nenustatomas ir nedraudžiamas COVID-19 pažymėjimų naudojimas vidaus reikmėms, pavyzdžiui, tam, kad būtų galima patekti į renginius, renginių ar darbo vietas. Kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/953 48 konstatuojamojoje dalyje, jei valstybė narė nusprendžia naudoti ES skaitmeninius COVID pažymėjimus kitais tikslais, tokio naudojimo vidaus reikmėms teisinis pagrindas turi būti numatytas nacionalinėje teisėje, kuri, be kita ko, turi atitikti duomenų apsaugos reikalavimus. Kaip pažymėta Reglamento (ES) 2021/953 49 konstatuojamojoje dalyje, tais atvejais, kai valstybė narė nustato COVID-19 pažymėjimų naudojimo vidaus reikmėms sistemą, ji turėtų užtikrinti, kad ES skaitmeninius COVID pažymėjimus taip pat būtų galima naudoti ir kad jie būtų visapusiškai pripažįstami. Taip siekiama užtikrinti, kad tokių pažymėjimų turėtojams, kurie vyksta į kitą valstybę narę naudodamiesi laisvo judėjimo teise, nereikėtų gauti papildomo nacionalinio pažymėjimo;

                  (27)

                  neturėtų būti reikalaujama, kad tam tikrų kategorijų keliautojai, laisvo judėjimo teise besinaudojantys dėl savo konkrečios padėties ar esminėms funkcijoms atlikti, turėtų ES skaitmeninį COVID pažymėjimą. Be to, palyginti su Rekomendacija (ES) 2020/1475, šis sąrašas galėtų būti siauresnis atsižvelgiant į tai, kad daug asmenų, keliaujančių tam, kad atliktų esmines funkcijas ar patenkintų esminius poreikius, jau yra paskiepyti. Jis turėtų būti taikomas transporto darbuotojams arba transporto paslaugų teikėjams, dėl svarbių medicininių priežasčių keliaujantiems pacientams, jūrininkams, asmenims, kurie kasdien arba dažnai kerta sieną ir vyksta į darbą ar mokyklą, lanko artimus giminaičius, vyksta pas gydytojus ar rūpinasi artimaisiais, ir vaikams iki 12 metų amžiaus;

                  (28)

                  atsižvelgiant į skiepijimo aprėpties pažangą ir į sėkmingą ES skaitmeninio COVID pažymėjimo įdiegimą, su COVID-19 susijusios kelionių priemonės turėtų būti taikomos ne regioniniu lygmeniu, o laikantis į žmogų orientuoto požiūrio, t. y. svarbiausias veiksnys turėtų būti keliautojo turimas galiojančiu ES skaitmeniniu COVID pažymėjimu patvirtintas pasiskiepijusio nuo COVID-19, atlikusio testą ar persirgusio asmens statusas. Keliautojams, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise turėdami galiojantį pažymėjimą, iš esmės neturėtų būti taikoma papildomų apribojimų. Šis požiūris pagrįstas tuo, kad virusas vis dar aptinkamas visuose ES regionuose ir epidemiologinė situacija tuose regionuose nuolat ir sparčiai kinta. Laikantis į asmenį orientuoto požiūrio bus iš esmės supaprastinta sistema, taikytina kelionėms pandemijos metu Europos Sąjungoje, ir keliautojams bus užtikrinta daugiau aiškumo ir nuspėjamumo, kiek tai susiję su taikytinomis taisyklėmis;

                  (29)

                  kadangi žemėlapis, kuriame šviesoforo signalų spalvomis parodoma regiono epidemiologinė situacija, yra visuomenei ir valstybių narių institucijoms naudinga ir lengvai suprantama priemonė, jį reikėtų toliau naudoti informaciniais tikslais, išskyrus labai didelio viruso paplitimo zonų, kuriose būtina imtis papildomų priemonių, žymėjimą. Tačiau žemėlapio sudarymo kriterijus ir ribines vertes, kaip nustatyta Tarybos rekomendacijoje (ES) 2020/1475, vis dėlto reikėtų pritaikyti, kad daugiau dėmesio būtų skiriama praneštiems naujiems COVID-19 atvejams kaip pagrindiniam kriterijui, kuriuo siekiama apytiksliai įvertinti keliautojo galimybės įvežti SARS-CoV-2 infekciją riziką. Šis kriterijus turėtų būti vertinamas pagal skiepijimo aprėptį tame regione, siekiant atsižvelgti į tai, kad skiepijant sumažėja visuomenės sveikatai COVID-19 keliama rizika.
                  Naudojant ECDC sukurto rizikos vertinimo modelio ribines vertes, gautam svertiniam rodikliui turėtų būti priskirtas spalvinis kodas, išskyrus regionus, kuriuose atliktų testų rodiklis yra nepakankamas. Žemėlapio detalės turėtų būti įtrauktos į Rekomendacijos priedą. Žemėlapį kas savaitę turėtų skelbti Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras, naudodamas valstybių narių pateiktus duomenis;

                  (30)

                  ypatingą dėmesį reikėtų skirti labai didelio viruso paplitimo zonoms, atsižvelgiant į didesnę įvežtinių atvejų iš šių zonų tikimybę, taip pat į krūvį, kurį gali patirti šių zonų viešosios sveikatos priežiūros sistemos, jei atvejų skaičius ilgą laiką išlieka didelis. Kad sumažintų šią riziką visuomenės sveikatai, valstybės narės turėtų rekomenduoti vengti visų nebūtinų kelionių į tokias zonas ir iš jų. Be to, turėtų būti reikalaujama, kad iš tokių zonų atvykstantiems asmenims, neturintiems skiepijimo ar persirgimo pažymėjimo, prieš išvykimą būtų atliktas tyrimas dėl SARS-CoV-2 infekcijos, o atvykę jie turėtų laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos. Siekiant kuo mažiau trikdyti vidaus rinką ir išsaugoti žaliųjų koridorių veikimą, turėtų būti taikomos išimtys į būtiną kelionę vykstantiems asmenims, visų pirma transporto darbuotojams ir transporto paslaugų teikėjams;

                  (31)

                  siekiant užtikrinti keliaujančių šeimų vienybę, neturėtų būti reikalaujama, kad vaikai iki 12 metų, turintys galiojantį ES skaitmeninį COVID pažymėjimą, nesvarbu, ar tai būtų skiepijimo pažymėjimas, tyrimo rezultatų pažymėjimas, persirgimo pažymėjimas arba tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos rezultatas, laikytųsi su kelionėmis susijusio karantino ir (arba) saviizoliacijos. Be to, vaikams iki 6 metų neturėtų būti taikomas reikalavimas laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos ir atlikti su kelionėmis susijusius SARS-CoV-2 infekcijos tyrimus;

                  (32)

                  naujų SARS-CoV-2 atmainų atsiradimas, kaip parodė omikron atmainos atsiradimas, tebekelia susirūpinimą ir valstybės narės, įvesdamos laisvo judėjimo apribojimus kaip atsaką į COVID-19 pandemiją, turėtų į jas atsižvelgti. Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras reguliariai vertina naujus duomenis apie atmainas, nustatytas epideminės žvalgybos, aptiktas atliekant taisyklėmis pagrįstą genominę atmainų patikrą ar naudojant kitus mokslinius šaltinius (16). Tai visų pirma apima susirūpinimą keliančias atmainas, dėl kurių turima aiškių įrodymų, rodančių didelį užkrečiamumui, susirgimo sunkumui ir (arba) imunitetui daromą poveikį, kuris gali turėti įtakos epidemiologinei situacijai ES/EEE, ir stebimąsias atmainas, dėl kurių genominių savybių, epidemiologinių duomenų arba in vitro duomenų turima įrodymų, galinčių rodyti didelį užkrečiamumui, ligos sunkumui ir (arba) imunitetui daromą poveikį, kuris iš tiesų paveiktų epidemiologinę situaciją ES/EEE.
                  Siekdamas apžvelgti susirūpinimą keliančių ir stebimųjų atmainų proporciją ES/EEE bei jų sekoskaitos apimtį, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras kas savaitę pateikia žemėlapius ir kitus duomenis (17). Siekiant laiku gauti tikslią informaciją apie susirūpinimą keliančių ar stebimųjų SARS-CoV-2 atmainų atsiradimą ir plitimą, svarbu, kad valstybės narės išlaikytų arba pasiektų pakankamai didelę sekoskaitos apimtį. Dėl nepakankamos sekoskaitos apimties sunku nustatyti susirūpinimą keliančių atmainų plitimą prieš joms darant poveikį bendrai epidemiologinei situacijai. Taip pat svarbu, kad valstybės narės atsižvelgtų į sekoskaitos apimties skirtumus, kad nebūtų prarastos paskatos išlaikyti aukštą sekoskaitos lygį;

                  (33)

                  atsiradus SARS-CoV-2 alfa, delta ir omikron atmainoms (pastaroji atmaina tampa vyraujančia Sąjungoje) paaiškėjo, kokį neigiamą poveikį naujos SARS-CoV-2 atmainos gali daryti epidemiologinei situacijai. Nors Sąjungoje aptikus naują atmainą jos plitimą gali būti labai sunku sustabdyti, vis dėlto, atsižvelgiant į galimą atmainų poveikį, tikslinga nustatyti skubaus sustabdymo procedūrą, pagal kurią būtų laikomasi suderinto požiūrio siekiant sulėtinti naujų atmainų plitimą Sąjungoje. Siekiant užtikrinti suderintus valstybių narių veiksmus, tai taip pat turėtų būti taikoma tais atvejais, kai valstybės narės pagal Sąjungos teisę nustato apribojimus, nes epidemiologinė situacija tam tikroje zonoje, ypač jau ir taip labai užkrėstose zonose, sparčiai blogėja;

                  (34)

                  kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/953, jei valstybė narė, laikydamasi Sąjungos teisės, reikalauja, kad ES skaitmeninių COVID pažymėjimų turėtojai po atvykimo į jos teritoriją laikytųsi karantino ar saviizoliacijos arba atliktų tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos, arba jei ji nustato kitus apribojimus tokių pažymėjimų turėtojams, pavyzdžiui, tais atvejais, kai epidemiologinė situacija valstybėje narėje ar tam tikrame jos regione sparčiai pablogėja, ypač dėl susirūpinimą keliančios arba stebimosios SARS-CoV-2 atmainos, ji apie tai informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares, jei įmanoma, likus 48 valandoms iki tokių naujų apribojimų nustatymo. Tuo tikslu valstybė narė turi nurodyti tokių apribojimų priežastis ir taikymo sritį, nurodydama, kuriems pažymėjimų turėtojams tokie apribojimai taikomi arba netaikomi, ir tokių apribojimų datą bei trukmę, be kita ko, nurodant, ar jie atitinka proporcingumo ir nediskriminavimo principus;

                  (35)

                  skubaus sustabdymo procedūrą galėtų pradėti valstybė narė, remdamasi informacija, kuri turi būti pateikta pagal Reglamentą (ES) 2021/953, arba Komisija, remdamasi reguliariai Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro atliekamu naujų duomenų apie atmainas įvertinimu. Taip pat, remiantis Komisijos pasiūlymu, gali būti pasiektas susitarimas ribotą laikotarpį taikyti papildomus kelionių iš atitinkamų zonų apribojimus, pavyzdžiui, keliautojams taikomus testavimo ar karantino ir (arba) saviizoliacijos reikalavimus, arba ir viena, ir kita. Reikėtų atsižvelgti į šiuo metu Europos SARS-CoV-2 atmainų ekspertų grupės (18) rengiamą kriterijų, pagal kuriuos galėtų būti taikomos prieš susirūpinimą keliančias atmainas nukreiptos intervencinės visuomenės sveikatos apsaugos priemonės, nustatymo ir vertinimo sistemą (kai ši bus parengta);

                  (36)

                  siekiant išsaugoti žaliųjų koridorių veikimą, transporto darbuotojams ir transporto paslaugų teikėjams dėl skubaus sustabdymo taikomi testavimo reikalavimai turėtų būti apribojami tik greitaisiais antigenų testais ir neturėtų būti reikalaujama karantino ir (arba) saviizoliacijos. Tokie testavimo reikalavimai neturėtų sukelti transporto sutrikimų. Įvykus transporto arba tiekimo grandinės sutrikimams, visi tokie sistemingi testavimo reikalavimai turėtų būti nedelsiant panaikinti arba atšaukti;

                  (37)

                  kontaktų atsekimas išlieka vienas pagrindinių kovos su viruso plitimu ramsčių, ypač atsižvelgiant į naujų atmainų atsiradimą. Tačiau veiksmingas ir savalaikis kontaktų atsekimas yra sudėtingesnis, kai jį reikia atlikti tarpvalstybiniu mastu ir kai daug keleivių keliauja arti vieni kitų. Siekiant palengvinti šį procesą, parengta bendra skaitmeninė keleivių vietos nustatymo forma (PLF) (19), o valstybės narės turėtų būti skatinamos naudotis bendru formatu keliavimui palengvinti. Valstybės narės taip pat turėtų būti skatinamos prisijungti prie PLF mainų platformos, sukurtos remiantis Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2021/858 (20), kad būtų sustiprinti jų turimi visų rūšių transporto tarpvalstybinio kontaktų atsekimo pajėgumai. PLF mainų platforma suteiks galimybę valstybių narių kompetentingoms institucijoms saugiai, laiku ir veiksmingai keistis duomenimis, nes jos galės sąveikiai ir automatiškai perduoti informaciją iš esamų nacionalinių skaitmeninių PLF sistemų ir atitinkamą epidemiologinę informaciją kitoms kompetentingoms institucijoms;

                  (38)

                  jeigu PLF naudojama ir kitais nei kontaktų atsekimo tikslais, pvz., siekiant nustatyti, ar atvykstančiam keliautojui turi būti atliktas tyrimas dėl SARS-CoV-2 infekcijos, laiku prieš atvykstant nepateikus PLF neturėtų būti atsisakoma leisti keliautojui atvykti į atitinkamą šalį, nes tai reikštų didelį laisvo judėjimo apribojimą. Tačiau tam tikrais atvejais iš tokių keliautojų gali būti reikalaujama imtis kitų priemonių, pvz., atvykus atlikti tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos;

                  (39)

                  siekiant užtikrinti nuspėjamumą ir teisinį tikrumą ir užtikrinti, kad piliečiai laikytųsi reikalavimų, taip pat sumažinti bet kokių nustatytų laisvo judėjimo apribojimų poveikį, visuomenei būtina laiku teikti aiškią ir išsamią informaciją. Valstybės narės turėtų laiku teikti tokią informaciją, be kita ko, naudodamosi interneto platforma „Re-open ES“ (21). Valstybės narės taip pat turėtų būti skatinamos platformoje „Re-open ES“ teikti informaciją apie ES skaitmeninių COVID pažymėjimų naudojimą vidaus rinkoje, atsižvelgiant į šios informacijos aktualumą keliautojams iš kitų valstybių narių;

                  (40)

                  atsižvelgdama į kintančią epidemiologinę situaciją ir gavusi aktualesnių mokslinių įrodymų, Komisija, padedama Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro, turėtų reguliariai peržiūrėti šią rekomendaciją ir perduoti išvadas svarstyti Tarybai, prireikus kartu su pasiūlymu iš dalies pakeisti rekomendaciją. Visų pirma, laikantis būtinumo ir proporcingumo principų, pagal kuriuos bet kokie apribojimai turėtų būti panaikinti nedelsiant, kai tai leidžia epidemiologinė situacija, Komisijos prašoma atidžiai stebėti epidemiologinės situacijos raidą ir iš naujo įvertinti, ar, pagerėjus epidemiologinei situacijai visoje ES arba regioniniu lygmeniu, reikalavimas turėti ES skaitmeninį COVID pažymėjimą vis dar yra pagrįstas;

                  (41)

                  atsižvelgiant į tai, kad šia rekomendacija pritaikomas ir toliau plėtojamas bendras požiūris, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas saugiai ir laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu, Tarybos rekomendacija (ES) 2020/1475 turėtų būti pakeista;

                  (42)

                  siekiant suteikti pakankamai laiko šioje rekomendacijoje išdėstytam suderintam požiūriui įgyvendinti, rekomendacija turėtų būti taikoma nuo 2022 m. vasario 1 d.;

                  (43)

                  laikantis proporcingumo principo šia rekomendacija nustatytų mechanizmų taikymo sritis ir trukmė turėtų būti griežtai apribotos – tai gali būti tik reaguojant į šią pandemiją nustatyti apribojimai. Ne vėliau kaip nustojus galioti Reglamentui (ES) 2021/953, ši rekomendacija taip pat turėtų nustoti galioti,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

         Bendrieji principai

      Tvirtindamos ir taikydamos priemones, skirtas visuomenės sveikatos apsaugai reaguojant į COVID-19 pandemiją, valstybės narės turėtų koordinuoti savo veiksmus remdamosi, kiek įmanoma, šiais principais:

                  1.

                  Bet kokie laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje apribojimai, nustatyti siekiant apriboti COVID-19 plitimą, turėtų būti grindžiami konkrečiais ir tiksliai apibrėžtais viešojo intereso sumetimais, t. y. visuomenės sveikatos apsaugos sumetimais. Būtina, kad tokie apribojimai būtų taikomi laikantis bendrųjų ES teisės principų, visų pirma proporcingumo ir nediskriminavimo. Todėl priemonės, kurių imamasi, turėtų neviršyti to, kas griežtai būtina visuomenės sveikatai apsaugoti.

                  2.

                  Visi tokie apribojimai turėtų būti panaikinti, kai tik tai leidžia epidemiologinė situacija, be kita ko, ligoninėse.

                  3.

                  Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi piliečiams ir įmonėms taikomi reikalavimai konkrečiai padėtų visuomenės sveikatos sektoriui kovoti su pandemija ir nesukurtų nereikalingos ir nebūtinos administracinės naštos.

                  4.

                  Valstybės narės negali diskriminuoti vienos kitų, pavyzdžiui, kelionėms į kaimyninę valstybę narę ir iš jos taikydamos švelnesnes taisykles, palyginti su kelionėmis į kitas valstybes nares ir iš jų.

                  5.

                  Apribojimai negali būti diskriminaciniai, t. y. jie taip pat turėtų būti taikomi atitinkamos valstybės narės grįžtantiems piliečiams. Apribojimai negali būti grindžiami atitinkamo asmens pilietybe.

                  6.

                  Valstybės narės turėtų visada priimti savo piliečius ir Sąjungos piliečius bei jų šeimos narius, gyvenančius jų teritorijoje. Valstybės narės iš esmės neturėtų atsisakyti leisti atvykti kitiems asmenims, keliaujantiems iš kitų valstybių narių, ir turėtų sudaryti palankesnes sąlygas greitam tranzitui per jų teritorijas.

                  7.

                  Valstybės narės turėtų ypač atsižvelgti į pasienio regionų, atokiausių regionų, eksklavų ir geografiškai izoliuotų vietovių ypatumus ir į tai, kad būtina bendradarbiauti vietos ir regioniniu lygmenimis.

                  8.

                  Valstybės narės turėtų vengti tiekimo grandinių ir būtinų kelionių sutrikdymo ir užtikrinti, kad transporto srautai judėtų pagal žaliųjų koridorių sistemą.

                  9.

                  Valstybės narės turėtų reguliariai keistis informacija visais į šios rekomendacijos taikymo sritį patenkančiais klausimais ir atitinkamai informuoti piliečius.

                  10.

                  Dėl apribojimų neturėtų būti draudžiama teikti tam tikras transporto paslaugas.

         Suderinta sistema, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu

                  11.

                  Keliautojams, turintiems galiojantį ES skaitmeninį COVID pažymėjimą, išduotą pagal Reglamentą (ES) 2021/953, atitinkantiems 12 punkto sąlygas, neturėtų būti taikoma papildomų laisvo judėjimo apribojimų. Visų pirma neturėtų būti reikalaujama, kad Sąjungoje keliaujantiems asmenims būtų taikomas karantinas.
                  Atsižvelgiant į tai, pirmajai pastraipai turėtų būti taikomos šios nukrypti leidžiančios nuostatos:

                              a)

                              16 punkte nurodytos išimtys;

                              b)

                              papildomos 19 punkte nustatytos išimtys, taikomos atvykimui iš labai didelio viruso paplitimo zonų, ir todėl tikėtina, kad dėl to gali atsirasti didelis įvežtinių atvejų skaičius;

                              c)

                              papildomos pagal 25 punktą sutartos priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią susirūpinimą keliančių ar stebimųjų SARS-CoV-2 atmainų plitimui.

                  12.

                  ES skaitmeninis COVID pažymėjimas turėtų būti pripažįstamas, jei galima patikrinti jo autentiškumą, galiojimą ir vientisumą ir jei jis atitinka šias sąlygas:

                              a)

                              pagal Reglamentą (ES) 2021/953 išduoti skiepijimo COVID-19 vakcina, kuriai taikoma to reglamento 5 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa, pažymėjimai, kuriuose nurodyta, kad pažymėjimo turėtojas yra gavęs:

                                          —

                                          antrąją dviejų dozių vakcinos kurso dozę;

                                          —

                                          vienos dozės vakciną;

                                          —

                                          pagal skiepijimo valstybės narės skiepijimo strategiją vieną dviejų dozių vakcinos dozę po ankstesnio užsikrėtimo SARS-CoV-2;

                                          —

                                          po pirminio skiepijimo kurso užbaigimo stiprinamąją dozę;

                                    jei Reglamente (ES) 2021/953 nustatytas pripažinimo laikotarpis dar nėra pasibaigęs ir pažymėjimų, kurie patenka į i–iii punktus, atveju nuo paskutinės dozės praėjo bent 14 dienų.
                              Valstybės narės taip pat galėtų pripažinti skiepijimo pažymėjimus, išduotus pagal Reglamentą (ES) 2021/953 paskiepijus kitomis COVID-19 vakcinomis, kurioms taikoma Reglamento dėl ES skaitmeninio COVID pažymėjimo 5 straipsnio 5 dalies antra pastraipa.
                              Valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę skiepytis stiprinamosiomis dozėmis toms gyventojų grupėms, kurių skiepijimo pažymėjimų, kuriuose nurodyta, kad pirminis skiepijimo kursas yra užbaigtas, standartinis pripažinimo laikotarpis artėja prie pabaigos ir kurios, remiantis nacionalinių institucijų paskelbta rekomendacija, turėtų pasiskiepyti stiprinamąja doze.
                              Remdamasi kitais moksliniais įrodymais, Komisija turėtų reguliariai iš naujo įvertinti a punkte nustatytą metodą;

                              b)

                              pagal Reglamentą (ES) 2021/953 išduoti tyrimų rezultatų pažymėjimai, rodantys, kad gautas neigiamas tyrimo rezultatas:

                                          —

                                          ne anksčiau kaip prieš 72 valandas iki atvykimo, jei atliekamas molekulinis nukleorūgščių amplifikacijos tyrimas (NRAT), arba

                                          —

                                          ne anksčiau kaip prieš 24 valandas iki atvykimo, jei atliekamas greitasis antigenų testas (GAT), įtrauktas į bendrąjį atnaujintą COVID-19 greitųjų antigenų testų sąrašą (22), sudarytą remiantis 2021 m. sausio 21 d. (23) Tarybos rekomendacija.

                                    Kad būtų galima keliauti naudojantis laisvo judėjimo teisėmis, valstybės narės turėtų pripažinti abiejų tipų testus.
                              Valstybės narės turėtų stengtis užtikrinti, kad tyrimo rezultatų pažymėjimai būtų išduoti kuo greičiau po mėginio paėmimo;

                              c)

                              pagal Reglamentą (ES) 2021/953 išduoti persirgimo liga pažymėjimai, kuriuose nurodyta, kad nuo pirmojo teigiamo NRAT rezultato praėjo ne daugiau kaip 180 dienų.

                  13.

                  Valstybės narės funkcijoms apdoroti turėtų naudotis ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistemos siūlomomis standartizuotomis veikimo taisyklėmis.

                  14.

                  Kai šioje rekomendacijoje daroma nuoroda į ES skaitmeninius COVID pažymėjimus, išduotus pagal Reglamentą (ES) 2021/953, turėtų būti suprantama, kad ji apima ir pažymėjimus, kuriems taikomas pagal to reglamento 3 straipsnio 10 dalį arba 8 straipsnio 2 dalį priimtas įgyvendinimo aktas ir kuriuos trečiosios šalys išdavė Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams. Valstybės narės taip pat raginamos išduoti skiepijimo pažymėjimus pagal Reglamento (ES) 2021/953 8 straipsnio 1 dalį.

                  15.

                  Asmenims, neturintiems pagal Reglamentą (ES) 2021/953 išduoto ES skaitmeninio COVID pažymėjimo, gali būti taikomas reikalavimas prieš atvykimą arba ne vėliau kaip per 24 valandas po atvykimo atlikti į bendrą atnaujintą sąrašą įtrauktą NRAT arba GAT. Tai netaikoma asmenims, pagal 16 punktą atleistiems nuo reikalavimo turėti ES skaitmeninį COVID pažymėjimą.

         Išimtys

                  16.

                  Neturėtų būti reikalaujama, kad galiojantį ES skaitmeninį COVID pažymėjimą, išduotą pagal Reglamentą (ES) 2021/953, turėtų šių kategorijų keliautojai:

                              a)

                              šių grupių keliautojai, atliekantys esmines funkcijas ar turintys esminių poreikių, atlikdami šią esminę funkciją ar tenkindami šį poreikį:

                                          —

                                          transporto darbuotojai arba transporto paslaugų teikėjai, įskaitant krovininių transporto priemonių, kuriomis vežami atitinkamai teritorijai skirti kroviniai, vairuotojus ir įgulą ir tik tranzitu vykstančius transporto priemonių vairuotojus;

                                          —

                                          pacientai, keliaujantys dėl svarbių medicininių priežasčių;

                                          —

                                          jūrininkai;

                              b)

                              pasienio regionuose gyvenantys asmenys, kasdien arba dažnai keliaujantys per sieną darbo, verslo, švietimo, šeimos, medicininės priežiūros ar priežiūros tikslais;

                              c)

                              jaunesni nei 12 metų vaikai.

         ES žemėlapis, kuriame taikoma šviesoforo spalvų sistema ir su juo susijusios išimtys bei papildomos priemonės

                  17.

                  Remdamasis valstybių narių pateiktais duomenimis, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras turėtų paskelbti valstybių narių žemėlapį, suskirstytą pagal regionus, kuriame taikant šviesoforo spalvų sistemą nurodoma galima rizika, kad iš šio regiono atkeliavęs asmuo gali būti užsikrėtęs SARS-CoV-2. Į šį žemėlapį taip pat turėtų būti įtraukti Islandijos, Lichtenšteino, Norvegijos ir, kai tik tam bus sudarytos sąlygos (24), Šveicarijos Konfederacijos duomenys.
                  Šviesoforo spalvų sistemos žemėlapis turėtų būti grindžiamas priede nustatytais kriterijais, ribomis ir spalvų kodais.

                  18.

                  Kiekvieną savaitę Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras turėtų skelbti atnaujintas žemėlapių ir duomenų, kuriais jie grindžiami, versijas.

                  19.

                  Siekiant visuomenei ir valstybių narių valdžios institucijoms toliau teikti informaciją apie epidemiologinės situacijos raidą visoje Sąjungoje, reikėtų naudoti žemėlapį, kuriame taikoma šviesoforo spalvų sistema. Be to, valstybės narės, remdamosi žemėlapiu, kuriame taikoma šviesoforo spalvų sistema, dėl kelionių į labai didelio viruso paplitimo zonas, kurioms pagal priedo 3 punkto g papunktį priskirtas tamsiai raudonos spalvos kodas, ir iš jų turėtų taikyti šias priemones:

                              a)

                              valstybės narės turėtų raginti atsisakyti bet kokių nebūtinų kelionių į tas zonas ir iš jų;

                              b)

                              iš tų zonų atvykstantiems asmenims, neturintiems skiepijimo ar persirgimo liga pažymėjimo, turi būti taikomas reikalavimas prieš išvykstant atlikti į bendrą atnaujintą sąrašą įtrauktą NRAT arba GAT, o dešimt dienų po atvykimo laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos. Karantinas ir (arba) saviizoliacija galėtų būti nutraukti anksčiau, jei asmeniui ne anksčiau kaip penktą dieną po atvykimo atliekamas tyrimas dėl SARS-CoV-2 infekcijos ir jo rezultatas yra neigiamas.
                              Jeigu tokiems asmenims taikomi 16 punkto a arba b papunkčiai, jiems neturi būti taikomas reikalavimas laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos, bet gali būti reikalaujama turėti neigiamų testo rezultatų pažymėjimą. Nukrypstant nuo šios nuostatos, neturėtų būti reikalaujama, kad transporto darbuotojai ir transporto paslaugų teikėjai, vykdydami šią esminę funkciją, laikytųsi karantino ir (arba) saviizoliacijos arba turėtų neigiamų testo rezultatų pažymėjimą.
                              Iš zonų, kurioms priskirtas tamsiai raudonos spalvos kodas, atvykstantiems vaikams iki 12 metų, turintiems galiojantį ES skaitmeninį COVID pažymėjimą arba neigiamą tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos rezultatą, neturi būti taikomas reikalavimas laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos. Be to, vaikams iki 6 metų neturėtų būti taikomas reikalavimas laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos ir atlikti su kelionėmis susijusius tyrimus dėl SARS-CoV-2 infekcijos.

         Susirūpinimą keliančių ar stebimųjų atmainų problemos sprendimas ir skubaus sustabdymo procedūra

                  20.

                  Valstybės narės ypatingą dėmesį turėtų skirti naujų susirūpinimą keliančių ar stebimųjų SARS-CoV-2 atmainų plitimui, ypač tų atmainų, kurios padidina užkrečiamumą, ligos sunkumą arba turi įtakos vakcinos veiksmingumui. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų naudotis Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro paskelbtais duomenimis ir rizikos vertinimais dėl susirūpinimą keliančių arba stebimųjų atmainų ES/EEE.
                  Siekdamas padėti valstybėms narėms, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras turėtų toliau skelbti informaciją apie susirūpinimą keliančias ar stebimąsias SARS-CoV-2 atmainas, visų pirma apie sekoskaitos apimtis ir atmainų pasiskirstymą, bei skelbti jų žemėlapius.

                  21.

                  Siekdamos laiku gauti tikslią informaciją apie susirūpinimą keliančių ar stebimųjų SARS-CoV-2 atmainų atsiradimą ir judėjimą, valstybės narės turėtų pasiekti arba išlaikyti dideles sekoskaitos apimtis, geriausia tokio lygmens, kad būtų galima aptikti 1 % ar mažiau cirkuliuojančių virusų sudarančias atmainas.
                  Valstybės narės turėtų kas savaitę teikti duomenis apie SARS-CoV-2 teigiamų atvejų sekoskaitos rezultatus ir sekoskaitos apimtį, be kita ko, regioniniu lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad visos priemonės galėtų būti nukreiptos į tuos regionus, kuriuose jos tikrai būtinos.

                  22.

                  Jei valstybė narė reikalauja, kad ES skaitmeninių COVID pažymėjimų turėtojai po atvykimo į jos teritoriją laikytųsi karantino ir (arba) saviizoliacijos arba atliktų tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos, arba jei ji nustato kitus apribojimus tokių pažymėjimų turėtojams dėl susirūpinimą keliančios arba stebimosios SARS-CoV-2 atmainos, ji turėtų atitinkamai informuoti Komisiją ir kitas valstybes nares, be kita ko, pateikdama Reglamento (ES) 2021/953 11 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją. Jei įmanoma, tokia informacija turėtų būti pateikta likus 48 valandoms iki tokių naujų apribojimų įvedimo. Kai įmanoma, tokios priemonės turėtų būti taikomos tik regioniniu lygmeniu.
                  Tai taikoma ir tada, kai valstybė narė pagal Sąjungos teisę nustato papildomus karantino ir (arba) saviizoliacijos arba testų reikalavimus, nes epidemiologinė situacija valstybėje narėje arba konkrečioje valstybės narės teritorijoje sparčiai blogėja, visų pirma zonose, kurioms jau priskirtas tamsiai raudonos spalvos kodas. Tokiu atveju pateiktoje informacijoje turėtų būti aiškiai nurodyta, kodėl papildomos priemonės yra būtinos ir proporcingos.

                  23.

                  Jei valstybė narė inicijuoja skubaus sustabdymo procedūrą ir dėl to reikalauja, kad transporto darbuotojai ir transporto paslaugų teikėjai atliktų tyrimą dėl COVID-19 infekcijos, turėtų būti naudojami greitieji antigenų testai ir nereikalaujama laikytis karantino, todėl tai neturėtų sutrikdyti transporto judėjimo. Jei atsirastų transporto arba tiekimo grandinės sutrikimų, valstybės narės turėtų nedelsdamos panaikinti arba atšaukti tokius sistemingo testavimo reikalavimus, kad būtų išsaugotas žaliųjų koridorių veikimas. Neturėtų būti reikalaujama atlikti jokių testų tais atvejais, kai pagal 22 punkto antrą pastraipą inicijuojama skubaus sustabdymo procedūra.

                  24.

                  Remdamasi pagal 22 punktą pateikta informacija, Taryba, glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija ir padedama Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro, turėtų atlikti suderintą padėties peržiūrą. Tokio derinimo posėdžio metu atitinkama valstybė narė turėtų išdėstyti motyvus, paskatinusius imtis šių priemonių.
                  Komisija, remdamasi Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro reguliariai atliekamu naujų duomenų apie atmainas vertinimu ir Europos SARS-CoV-2 atmainų ekspertų grupės parengta sistema (kai ji bus parengta), taip pat gali pasiūlyti Taryboje surengti diskusiją dėl naujos susirūpinimą keliančios ar dominančios SARS-CoV-2 atmainos arba dėl sparčiai blogėjančios epidemiologinės situacijos valstybėje narėje ar valstybės narės regione.

                  25.

                  Diskusijų pagal 24 punktą metu Komisija prireikus ir kai tinkama galėtų pasiūlyti Tarybai susitarti dėl suderinto požiūrio į keliones iš atitinkamų zonų, kuriuo visų pirma siekiama atidėti atmainos plitimą Sąjungoje, pavyzdžiui, keliautojams taikant testavimo ir (arba) karantino ir (arba) saviizoliacijos reikalavimus.

                  26.

                  Bet kokia padėtis, dėl kurios pagal šį punktą priimamos priemonės, turėtų būti reguliariai peržiūrima. Komisija arba valstybės narės gali pasiūlyti panaikinti priemones, nustatytas laikantis suderinto požiūrio į naujas susirūpinimą keliančias ar stebimąsias SARS-CoV-2 atmainas.

         Keleivių buvimo vietos nustatymo forma ir kontaktų atsekimas

                  27.

                  Valstybės narės galėtų apsvarstyti galimybę reikalauti, kad asmenys, vykstantys į jų teritoriją kolektyvinio transporto priemonėmis ir turintys iš anksto paskirtą vietą arba kajutę, pateiktų keleivio buvimo vietos anketas (PLF) pagal duomenų apsaugos reikalavimus. Šiuo tikslu valstybės narės galėtų naudotis „ES Healthy Gateways“ parengta bendra skaitmenine keleivio buvimo vietos anketa (25) ir prisijungti prie keleivio buvimo vietos mainų platformos, kad sustiprintų savo tarpvalstybinio kontaktų atsekimo pajėgumus visų rūšių transporte.

                  28.

                  Jeigu į kelionės tikslo vietą atvykusiam asmeniui pasireiškia simptomai, turėtų būti atliekamas pagal vietos praktiką numatytas testavimas, diagnostika, izoliavimas ir kontaktų atsekimas ir neturėtų būti neleista atvykti. Informacija apie atvykimo metu nustatytus atvejus kontaktų atsekimo tikslais turėtų būti nedelsiant pasidalyta su šalių, kuriose atitinkamas asmuo buvo pastarąsias 14 dienų, visuomenės sveikatos institucijomis naudojantis, kai taikytina, PLF mainų platforma arba kitu atveju – skubaus įspėjimo ir reagavimo sistema.

         Bendravimas su visuomene ir visuomenės informavimas

                  29.

                  Pagal Reglamento (ES) 2021/953 11 straipsnį valstybės narės turėtų atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams ir plačiajai visuomenei laiku pateikti aiškią, išsamią informaciją apie visas priemones, darančias poveikį laisvo judėjimo teisei, ir apie visus susijusius reikalavimus, pavyzdžiui, apie būtinybę pateikti keleivio buvimo vietos anketą, kuo anksčiau prieš įsigaliojant naujoms priemonėms. Paprastai ši informacija turėtų būti skelbiama likus ne mažiau kaip 24 valandoms iki tokių priemonių įsigaliojimo, atsižvelgiant į tai, kad ekstremaliųjų epidemiologinių situacijų atveju reikalingas tam tikras lankstumas. Informacija taip pat turėtų būti skelbiama kompiuterio skaitomu formatu.

                  30.

                  Valstybės narės turėtų reguliariai atnaujinti šią informaciją ir ji taip pat turėtų būti pateikiama internetinėje platformoje „Re-open ES“; šioje platformoje turėtų būti nuoroda į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro reguliariai pagal 17 punktą skelbiamą žemėlapį. Kai taikytina, valstybės narės taip pat turėtų platformoje „Re-open ES“ teikti informaciją apie ES skaitmeninių COVID pažymėjimų naudojimą ES viduje.

                  31.

                  Reikėtų aiškiai apibūdinti priemonių turinį, jų geografinę taikymo sritį ir asmenų, kuriems jos taikomos, kategorijas.

         Baigiamosios nuostatos

                  32.

                  Komisija, padedama Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro, turėtų reguliariai peržiūrėti šią rekomendaciją. Komisija turėtų reguliariai teikti ataskaitas šiuo klausimu Tarybai.

                  33.

                  Rekomendacija (ES) 2020/1475 pakeičiama šia rekomendacija.

                  34.

                  Ši rekomendacija turėtų būti taikoma nuo 2022 m. vasario 1 d.

                  35.

                  Ši rekomendacija nustos galioti tuo pačiu metu kaip ir Reglamentas (ES) 2021/953 ir ne vėliau.

         Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 25 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            C. BEAUNE

         (1)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, iš dalies keičianti Reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 ir panaikinanti direktyvas 64/221/EEB, 68/360/EEB, 72/194/EEB, 73/148/EEB, 75/34/EEB, 75/35/EEB, 90/364/EEB, 90/365/EEB ir 93/96/EEB (OL L 158, 2004 4 30, p. 77).

         (2)  Komisijos komunikatas „Žaliųjų transporto koridorių atnaujinimas siekiant palaikyti ekonomiką atsinaujinusios COVID-19 pandemijos laikotarpiu“ (COM(2020) 685 final).

         (3)  2020 m. spalio 13 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (OL L 337, 2020 10 14, p. 3).

         (4)  2021 m. vasario 1 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/119, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją (OL L 36 I, 2021 2 2, p. 1).

         (5)  OL L 211, 2021 6 15, p. 1.

         (6)  2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/961, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją (OL L 213I, 2021 6 16, p. 1).

         (7)  https://vaccinetracker.ecdc.europa.eu/public/extensions/COVID-19/vaccine-tracker.html#summary-tab

         (8)  https://vaccinetracker.ecdc.europa.eu/public/extensions/COVID-19/vaccine-tracker.html#uptake-tab

         (9)  2021 m. liepos 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/1126, kuriuo nustatomas Šveicarijos išduotų COVID-19 pažymėjimų lygiavertiškumas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/953 išduotiems pažymėjimams (OL L 243, 2021 7 9, p. 49).

         (10)  Dok. EUCO 17/21.

         (11)  WHO-2019-nCoV-Policy-Brief-Risk-based-international-travel-2021,1, paskelbta adresu https://www.who.int/publications/i/item/WHO-2019-nCoV-Policy-Brief-Risk-based-international-travel-2021,1

         (12)  OL L 458, 2021 12 22, p. 459.

         (13)  Paskelbta adresu https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/preparedness_response/docs/covid-19_rat_common-list_en.pdf

         (14)  https://ec.europa.eu/health/health-security-and-infectious-diseases/crisis-management/covid-19-diagnostic-tests_en

         (15)  https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/eu-dcc_validation-rules_en.pdf

         (16)  https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/variants-concern

         (17)  https://covid19-country-overviews.ecdc.europa.eu/#4_EUEEA:_variants_of_concern

         (18)  https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/expert-groups/consult?lang=lt&groupId=3791&fromMeetings=true&meetingId=27935

         (19)  https://www.euplf.eu/en/home/index.html

         (20)  2021 m. gegužės 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/858, kuriuo dėl įspėjamųjų pranešimų, siunčiamų dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, ir keleivių, kurių tapatybė nustatoma pagal keleivio buvimo vietos anketą, kontaktų atsekimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/253 (OL L 188, 2021 5 28, p. 106).

         (21)  https://reopen.europa.eu/en

         (22)  Paskelbta adresu https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/preparedness_response/docs/covid-19_rat_common-list_en.pdf.

         (23)  2021 m. sausio 21 d. Tarybos rekomendacija dėl bendros greitųjų antigenų testų naudojimo ir patvirtinimo sistemos ir COVID-19 tyrimų rezultatų tarpusavio pripažinimo Europos Sąjungoje (OL C 24, 2021 1 22, p. 1).

         (24)  Atsižvelgiant į ES ir Šveicarijos Konfederacijos sudarytą susitarimą dėl bendradarbiavimo visuomenės sveikatos srityje, be kita ko, dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro veikloje pagal 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 851/2004, steigiantį Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą (OL L 142, 2004 4 30, p. 1).

         (25)  https://www.euplf.eu/en/home/index.html

         PRIEDAS
         ES žemėlapis, kuriame taikoma šviesoforo spalvų sistema

            1.
            Žemėlapis, kuriame taikoma šviesoforo spalvų sistema, turėtų būti grindžiamas šiais kriterijais:

                        a)

                        suminiu 14 dienų praneštų atvejų rodikliu, t. y. bendru praneštų naujų COVID-19 atvejų skaičiumi 100 000 gyventojų per paskutines 14 dienų regioniniu lygmeniu;

                        b)

                        skiepijimo aprėptimi, t. y. suminiu visų gyventojų visišku paskiepijimu per pirminį kursą regioniniu lygmeniu;

                        c)

                        atliktų testų rodikliu, t. y. per paskutinę savaitę atliktų COVID-19 infekcijos testų skaičiumi 100 000 gyventojų.

            2.
            Kad būtų gautas bendras rezultatas, suminis 14 dienų pranešimo apie atvejį rodiklis (C) turėtų būti įvertintas atsižvelgiant į skiepijimo aprėptį (V) konkrečiame regione. Jei kurio nors iš dviejų kriterijų vertės regioniniu lygmeniu nėra, turėtų būti naudojama vertė nacionaliniu lygmeniu.
            Šiuo tikslu turėtų būti naudojama ši formulė:

               (C+C*(100-V)/100)/2 = svertinė norma

            3.
            Žemėlapyje, kuriam taikoma šviesoforo spalvų sistema, teritorijos turėtų būti pažymėtos tokiomis spalvomis:

                        d)

                        žalia, jei svertinė norma mažesnė nei 40;

                        e)

                        oranžine, jei svertinė norma mažesnė nei 100, bet ne mažesnė nei 40;

                        f)

                        raudona, jei svertinė norma mažesnė nei 300, bet ne mažesnė nei 100;

                        g)

                        tamsiai raudona, jei svertinė norma 300 ar didesnė;

                        h)

                        tamsiai pilka, jei atliktų testų rodiklis ne didesnis nei 600;

                        i)

                        pilka, jei nėra pakankamai duomenų a–e punktams įvertinti.