               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 11 09
            COM(2017) 656 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo pakeitimų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje cukraus taryboje ir Tarptautinės cukraus organizacijos (toliau – TCO, angl. santrumpa ISO) administraciniame komitete, taip pat galimuose kituose ad hoc organuose, kuriuos TCO gali sudaryti galimiems 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo pakeitimams aptarti, dėl numatomos diskusijos dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo (toliau – TCS, angl. santrumpa ISA) persvarstymo.

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo reforma

                  Sąjunga yra viena iš TCS
                     1
                   šalių.

                  TCS siekiama užtikrinti glaudesnį tarptautinį bendradarbiavimą pasaulinio lygmens klausimais dėl cukraus ir kitais susijusiais klausimais, suteikti galimybes vykdyti tarpvyriausybines konsultacijas dėl cukraus ir kaip pagerinti pasaulinę cukraus sektoriaus ekonomiką, sudaryti palankesnes sąlygas prekybai (renkant ir teikiant informaciją apie pasaulinę cukraus ir kitų saldiklių rinką) ir skatinti didesnę cukraus paklausą, visų pirma netradiciniam panaudojimui. TCS įsigaliojo 1993 m. sausio 1 d. ir galiojo trejus metus – iki 1995 m. gruodžio 31 d. Nuo to laiko jis buvo reguliariai pratęsiamas tolesniems dvejų metų laikotarpiams. 2017 m. lapkričio mėn. Tarptautinės cukraus tarybos sprendimu TCS bus pratęstas ir galios iki 2019 m. gruodžio 31 d.
                     2

                  Pagal TCS 8 straipsnį Tarptautinė cukraus taryba yra organas, atsakingas už visų funkcijų, reikalingų TCS nuostatoms įgyvendinti, vykdymą. TCS 13 straipsnyje nustatyta, kad visi Tarptautinės cukraus tarybos sprendimai priimami iš esmės bendru sutarimu, išskyrus atvejus, kai TCS nustatyta kitaip. O nesant bendro sutarimo, sprendimai priimami paprasta balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai TCS nustatyta, kad sprendimas turi būti priimtas specialia balsų dauguma.

                  Pagal TCS 25 straipsnį visų TCO narių balsų suma sudaro 2 000 balsų. Kiekvienas TCO narys turi nustatytą balsų skaičių. Jis kasmet pakoreguojamas remiantis iš anksto TCS nustatytais kriterijais.

                  Susitarimas ir visų pirma balsų paskirstymas nariams, kuriuo remiantis taip pat nustatomas nario įnašas, nebeatitinka pasaulinės cukraus rinkos realijų. Šiuo metu Sąjungos įnašas į TCO biudžetą yra pats didžiausias. Nuo 2015 m. TCO darbo grupės lygmeniu diskutavo dėl galimybių persvarstyti balsų paskirstymo mechanizmą. Jeigu TCO aktyviai įsitrauktų į tokias diskusijas ir derybas, būtina, kad ES turėtų tam tikrą poziciją dėl TCS persvarstymo.

                  Sąjunga aiškiai suinteresuota reformuoti TCO, kad ši organizacija labiau atitiktų praktiką, kurią Sąjunga skatina kitose tarptautinėse biržos prekių valdybose, ir pokyčius, kurie pasaulinėje cukraus rinkoje įvyko nuo 1992 m. Šia reforma bent jau turėtų būti užtikrintas su narių balsavimo atsakomybe ir jų finansiniais įnašais susijęs skaidrumas. Balsai TCO turėtų būti paskirstomi vertinant tokius rodiklius kaip prekyba, vartojimas, gamyba ir mokumas. Pastarasis rodiklis naudojamas Jungtinėse Tautose, kad būtų galima atsižvelgti į su cukrumi susijusį vystymosi aspektą. Atsižvelgiant į šį rodiklį, didesnė finansinės atsakomybės dalis turėtų būti skiriama tiems nariams, kurie turi daugiau galimybių prisidėti prie TCO biudžeto.

                  Komisija gali skatinti pirmiau minėtą praktiką taikyti kartu su kitais TCO nariais. Kadangi TCO yra bendru sutarimu grindžiama organizacija, ES pati negali jos reformuoti. Todėl bendras TCO narių skaičius turi aiškiai parodyti, kad reforma yra galima ir pageidautina. Reikėtų, kad per TCO susitikimus ir dvišalius susitikimus su kitais TCO nariais Komisija turėtų galimybę imtis iniciatyvos pradėti derybas dėl TCS pakeitimų ir derėtis su kitais nariais tuo atveju, jei šiems tektų vadovaujantis vaidmuo rengiant reformos pasiūlymus.

               •Suderinamumas su tarptautinėse biržos prekių valdybose taikoma praktika

                  Tarptautinėse biržos prekių valdybose, kaip antai Tarptautinėje javų taryboje ir Tarptautinėje alyvuogių taryboje, Sąjunga derėjosi dėl balsavimo teisių paskirstymo ir aiškių kasmetinio atnaujinimo mechanizmų, aiškiai parodančių santykinę Sąjungos svarbą javų ir alyvuogių bei alyvuogių aliejaus rinkose. Tarptautinėje javų taryboje rodikliais yra laikoma prekyba, vartojimas ir gamyba. TCO praktika priešinga: nuo 1992 m. pagal susitarimą nebuvo galima atlikti korekcijų atsižvelgiant į kintančią narių padėtį tarptautinėje cukraus sektoriaus ekonomikoje. Dedant pastangas iš dalies pakeisti TCS, turėtų būti siekiama TCO taikomą praktiką suderinti su kitose tarptautinėse biržos prekių valdybose taikoma praktika. Be to, nariai neturi galimybės iš anksto apskaičiuoti paskirstomų balsavimo teisių – vietoj to jos paskirstomos remiantis neskaidraus skaičiavimo rezultatais. Tokia praktika buvo priimtina 25 metus, tačiau toliau taikyti jos nebegalima dėl pasaulinės cukraus sektoriaus ekonomikos pokyčių.

                  Ši padėtis susiklostė tokiu metu, kai Sąjunga reformuoja savo cukraus politiką, o cukraus gamybos kvotų panaikinimas Sąjungos eksportuotojams suteiks daugiau galimybių patekti į pasaulines cukraus rinkas ir panaikinti cukraus gamybos apribojimus Sąjungoje.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Bendroje prekybos politikoje ir bendroje žemės ūkio politikoje cukrus laikomas jautriu importui produktu. Cukrui tenka itin svarbus vaidmuo Sąjungai derantis dėl tarptautinės prekybos; tiek cukraus gamybą, tiek prekybą cukrumi atidžiai stebi Komisija. Cukrus taip pat yra svarbi biržos prekė daugeliui besivystančių šalių ir su cukrumi susijęs vystymosi aspektas yra nepaprastai reikšmingas įgyvendinant bendrą prekybos politiką. TCO suteikia neutralią platformą, kad skirtingi nariai galėtų aptarti su cukrumi susijusius klausimus. Be to, pasaulinės cukraus rinkos pokyčių stebėsena padeda siekti interesų, susijusių su rinkos valdymo galimybėmis pagal bendrą žemės ūkio politiką.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               2.1.Teisinis pagrindas

                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybė įgalioti pradėti derybas ir, atsižvelgiant į numatyto sudaryti susitarimo dalyką, skirti Sąjungos derybų grupės derybininką arba vadovą. SESV 218 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad Taryba gali duoti nurodymus derybininkui ir paskirti specialų komitetą, su kuriuo privaloma konsultuotis vedant derybas.

               2.2.Teisinio pagrindo taikymas aptariamuoju atveju

                  Tarptautinė cukraus taryba yra susitarimu, t. y. TCS, įsteigtas organas. Pagal TCS 44 straipsnį Tarptautinė cukraus taryba gali specialia balsų dauguma rekomenduoti TCO nariams iš dalies pakeisti susitarimą. Jei nėra kvalifikuotos balsų daugumos, kad būtų galima sudaryti specialią balsų daugumą, pasiūlymas iš dalies pakeisti TCS negali būti pateiktas. TCS nenumato kitų priemonių inicijuoti pakeitimus. Dėl šios priežasties vienintelė TCO narių, kurie nesutinka išlaikyti status quo, alternatyva – nepritarti, kad TCS būtų pratęstas dar vienam dvejų metų laikotarpiui, o tai beveik reiškia pasitraukimą iš TCO.

                  Numatomas aktas, dėl kurio Sąjungos vardu turi būti laikomasi tam tikros pozicijos, gali lemti tai, kad bus iš dalies pakeista susitarimo institucinė struktūra.

                  Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

               2.4.Išvada

                  Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Sąjunga yra TCS šalis, o TCO taryboje jai atstovauja Komisija. Valstybės narės nėra atskiros TCS šalys. ES derybos dėl bet kokio galimo TCS pakeitimo priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai.

               •Proporcingumo principas

                  TCS pakeitimai siekiant, kad balsavimo struktūra atitiktų santykinę TCO narių svarbą pasaulinėje cukraus sektoriaus ekonomikoje, atitinka Sąjungos interesus ir pirmenybė turėtų būti teikiama TCS pakeitimams, o ne Sąjungos narystės TCO panaikinimui. Šiuo metu ES dalyvavimas TCO naudingas ir Sąjungai, ir kitoms TCO valstybėms narėms. Vis dėlto šis dalyvavimas pernelyg brangiai atsieina: nors ES santykinė svarba pasikeitė, balsų skaičius, taigi ir finansiniai įnašai, nesumažėjo. Kitų TCO narių užimama pasaulinių cukraus rinkų dalis padidėjo, tačiau įnašai atitinkamai neišaugo.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Sąjunga yra TCO narė ir nuo 1992 m. ES cukraus sektoriuje ir daugelyje valstybių narių jos narystei iš esmės pritariama. Laikoma, kad nebūtina konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis dėl proceso, kuriuo siekiama tik pratęsti Sąjungos narystę TCO, tačiau turi būti laikomasi tam tikrų taisyklių, atitinkančių kitų tarptautinių biržos prekių organizacijų, kurių narė yra ES, taisykles. Galiausiai, sumažėjus ES santykinei svarbai pasaulinėje cukraus rinkoje, taip pat turėtų šiek tiek sumažėti įnašai TCO. Pagal dabartines taisykles ES turės mokėti pernelyg didelę dalį, o kiti ISO nariai nemoka visai arba nemoka laiku.

               •Poveikio vertinimas

                  Išsamus poveikio vertinimas nebūtinas, nes mažai tikėtina, kad priemonė turėtų didelį ekonominį ar socialinį poveikį arba poveikį aplinkai. Jei pavyktų iš dalies pakeisti TCS, mutatis mutandis sumažėtų ES finansinis įnašas TCO. Kartu skaidresnis ir teisingesnis balsų paskirstymas netgi gali padėti į TCO pritraukti naujų narių, o tai dar labiau sumažintų išlaidas.

                  Sąžiningas ir teisingas ES įnašas į TCO biudžetą, be abejo, yra pagrindinė susitarimo pakeitimo priežastis, tačiau be biudžeto priežasčių yra ir daugiau motyvų, dėl kurių raginama imtis reformos. Siekiant modernizuoti TCO, pagrindinis išeities taškas yra tai, kad TCO nariai savo naštos dalį turi prisiimti mokėdami įnašus į TCO administracinį biudžetą. Tai turėtų užtikrinti ir aktyvesnį narių dalyvavimą TCO.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Laikoma, kad derybų pradžia poveikio biudžetui nepadarys.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo pakeitimų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)Sąjunga yra 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo
                  3
                (toliau – TCS) šalis ir Tarptautinės cukraus organizacijos (toliau – TCO) narė;

               (2)nuo 1995 m. Sąjunga pritardavo, kad TCS būtų pratęsiamas dvejų metų laikotarpiams. Komisija pasiūlė Tarybai įgalioti Komisiją pritarti TCS susitarimo pratęsimui dar vienam dvejų metų laikotarpiui, kuris baigsis 2019 m. gruodžio 31 d.;

               (3)pagal TCS 8 straipsnį Tarptautinė cukraus taryba yra organas, atsakingas už visų funkcijų, reikalingų TCS nuostatoms įgyvendinti, vykdymą. TCS 13 straipsnyje nustatyta, kad visi Tarptautinės cukraus tarybos sprendimai priimami iš esmės bendru sutarimu, išskyrus atvejus, kai TCS nustatyta kitaip. O nesant bendro sutarimo, sprendimai priimami paprasta balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai TCS nustatyta, kad sprendimas turi būti priimtas specialia balsų dauguma;

               (4)pagal TCS 25 straipsnį visų TCO narių balsų suma sudaro 2 000 balsų. Kiekvienas TCO narys turi nustatytą balsų skaičių. Jis kasmet koreguojamas remiantis iš anksto TCS nustatytais kriterijais;

               (5)Sąjunga yra suinteresuota prisijungti prie tarptautinio susitarimo dėl cukraus, atsižvelgiant į tai, kad cukraus sektorius svarbus daugeliui valstybių narių ir Europos cukraus sektoriaus ekonomikai;

               (6)tačiau TCS institucinė struktūra ir visų pirma balsų paskirstymas tarp narių, pagal kurį taip pat nustatomas finansinis nario įnašas TCO, nebeatitinka pasaulinės cukraus rinkos realijų;

               (7)pagal TCS taisykles dėl finansinių įnašų, nuo 1992 m. Sąjungos įnašas nesikeitė, nors pasaulinė cukraus rinka ir visų pirma santykinė Sąjungos padėtis joje nuo to laiko iš esmės pasikeitė. Todėl pastaraisiais metais Sąjunga prisiėmė neproporcingai didelę biudžeto išlaidų dalį, o kartu su išlaidomis – atsakomybę TCO;

               (8)TCS taisykles dėl finansinių įnašų galima iš dalies pakeisti pagal TCS 44 straipsnyje nustatytą procedūrą. Remdamasi tuo straipsniu, Tarptautinė cukraus taryba specialia balsų dauguma gali rekomenduoti TCO nariams iš dalies pakeisti TCS. Sąjunga – kaip Tarptautinės cukraus tarybos narė – pagal TCS 7 straipsnį turėtų galėti inicijuoti derybas dėl TCS institucinės struktūros pakeitimo ir jose dalyvauti;

               (9)todėl tikslinga įgalioti Komisiją pradėti derybas Tarptautinėje cukraus taryboje dėl TCS pakeitimų, taip pat nustatyti derybų gaires ir paskirti specialųjį komitetą, su kuriuo Komisija konsultuotųsi vesdama derybas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu vesti derybas dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo pakeitimų.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su [specialiojo komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas galioja iki 2019 m. gruodžio 31 d.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  1992 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimas 92/580/EEB (OL L 379, 1992 12 23, p. 15).

                     (2)
                  Tarybos sprendimas XXXX (čia bus pateikta nuoroda į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo)

                     (3)
                  1992 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimas 92/580/EEB dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo pasirašymo ir sudarymo (OL L 379, 1992 12 23, p. 15).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2017 11 09
            COM(2017) 656 final
            PRIEDAS
            prie
            Tarybos sprendimo
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo pakeitimų

               PRIEDAS

               Derybiniai nurodymai dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo pakeitimų

               Komisija gali pradėti derybas su kitomis 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo (toliau – TCS) šalimis Tarptautinėje cukraus taryboje, kad atsižvelgiant į pasaulinės cukraus rinkos pokyčius būtų modernizuotas TCS  ir išspręstas dabartinis neatitikimas tarp Tarptautinės cukraus organizacijos narių įtakos bei finansinių įnašų ir santykinės jų padėties pasaulinėje cukraus rinkoje.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 11 22
            COM(2017) 803 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendaciją

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendaciją

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97
                  1
               , ypač į jo 10 straipsnio 2 dalies 4 pastraipą,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)2017 m. birželio 16 d. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 121 straipsnio 4 dalį Taryba nusprendė, kad Rumunijoje yra didelis pastebėtas nukrypimas nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

               (2)atsižvelgdama į nustatytą didelį nukrypimą, 2017 m. birželio 16 d. Taryba Rumunijai pateikė rekomendaciją imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2017 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų
                  2
                nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o tai atitiktų 0,5 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Rumunijai rekomenduota visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti, o biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu. Taryba Rumunijai nustatė 2017 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio reikia pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendaciją;

               (3)2017 m. rugsėjo 26 ir 27 d. Komisija Rumunijoje surengė griežtesnės priežiūros vizitą, per kurį vykdė stebėseną vietoje pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 -11 straipsnio 2 dalį. Rumunijai perdavusi preliminarias išvadas, kad ji galėtų pateikti savo pastabas, 2017 m. spalio 24 d. Komisija savo išvadas pateikė Tarybai. Vėliau šios išvados paskelbtos viešai. Komisijos ataskaitoje daroma išvada, kad Rumunijos valdžios institucijos neketina imtis veiksmų pagal 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendaciją. Valdžios institucijos teigė, kad jų 2017 m. tikslas tebėra 3 % BVP nominalus deficitas. Turint omenyje tai, jog gamybos apimties atotrūkis yra teigiamas ir auga toliau, tai reikštų struktūrinio deficito pablogėjimą 2017 m. ir prieštarautų Tarybos rekomendacijai. Tai atspindi aiškiai ekspansinę fiskalinę politiką;

               (4)2017 m. spalio 13 d. Rumunijos valdžios institucijos pateikė ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendaciją. Ataskaitoje valdžios institucijos pakartojo, kad jų 2017 m. tikslas tebėra 3 % BVP nominalus deficitas. Vienintelė ataskaitoje nurodyta priemonė, turinti didelį poveikį biudžetui 2017 m., yra energinių produktų akcizų padidinimas iki 2016 m. buvusio lygio (t. y. anksčiau patvirtinto akcizų sumažinimo panaikinimas, įsigaliojęs 2017 m. sausio mėn.). Taigi ataskaitoje nurodytų priemonių fiskalinis poveikis yra kur kas mažesnis negu Tarybos rekomendacijoje nustatytas reikalavimas;

               (5)remiantis Komisijos 2017 m. rudens prognoze numatoma, kad struktūrinis balansas pablogės 1,1 % BVP, t. y. 2017 m. susidarys 3,3 % deficitas. Tai yra rekomenduoto struktūrinio pagerėjimo 0,5 % BVP, palyginti su 2016 m., priešingybė. Atitinkamas grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų augimas sudarė 4,9 % ir gerokai viršijo 3,3 % dydžio išlaidų kriterijų. Šį pablogėjimą, palyginti su 2016 m., nulėmė netiesioginių mokesčių, visų pirma PVM ir akcizų, sumažinimas, įsigaliojęs metų pradžioje, ir viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio bei socialinių išmokų padidinimas, įgyvendintas per visus metus. Nuo 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacijos priėmimo energinių produktų akcizų padidinimas iki 2016 m. buvusio lygio ir viešųjų investicijų sumažinimas rugsėjo mėn. taisomajame biudžete turėjo teigiamą poveikį valdžios sektoriaus deficitui, nors tų priemonių poveikį iš esmės atsvėrė viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio padidinimas, taip pat įtrauktas į taisomąjį biudžetą;

               (6)galima daryti išvadą, kad Rumunija nepakankamai atsižvelgė į 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendaciją. Fiskalinės pastangos yra mažesnės negu 2017 m. rekomenduotas 0,5 % BVP metinis struktūrinis koregavimas, atitinkantis 3,3 % neviršijantį grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalų augimą 2017 m.,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2017 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendaciją.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Rumunijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        Grynąsias valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 01 18
            COM(2019) 15 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl susitarimo su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl atitikties vertinimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.REKOMENDACIJOS APLINKYBĖS

               •Rekomendacijos pagrindimas ir tikslai

               2018 m. liepos 25 d., siekdami lengvinti prekybą ir vengti didinti prekybos santykių įtampą, Europos Komisijos pirmininkas ir Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas susitarė pradėti naują prekybos santykių tarp Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos etapą. Bendrame pareiškime numatyta įsteigti vykdomąją darbo grupę, svarstysiančią, be kita ko, administracinių kliūčių ir sąnaudų mažinimo priemones ir kartu sieksiančią išsaugoti aukštą abiejų šalių apsaugos lygį.

               Ši rekomendacija pradėti derybas su Jungtinėmis Valstijomis yra dalis platesnio masto veiksmų, kuriais siekiama gerinti Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų bendradarbiavimą reglamentavimo ir standartų naudojimo kaip priemone teisės aktams įgyvendinti klausimais. Rekomendacijoje pateikiamas derybinių nurodymų projektas siekiant abipusiškai ir subalansuotai lengvinti prekybą ir, sumažinus atitikties vertinimo sąnaudas, didinti Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų prekybos pramoninėmis prekėmis srautus.

               ES ir JAV, kurių ekonominė raida yra panaši, yra didžiausios ir labiausiai integruotos pasaulio ekonomikos, turinčios didelę bendros prekybos patirtį. JAV yra pagrindinė ES pramoninių prekių eksporto paskirties šalis ir antra pagal dydį pramoninių prekių eksportuotoja į ES (po Kinijos). ES ir JAV prekybos prekėmis, daugiausia pramoninėmis (598 mlrd. EUR; prekyba mašinomis ir įranga sudaro didžiąją dalį – 166 mlrd. EUR), apimtis 2017 m. sudarė 633 mlrd. EUR. Su gamyba eksportui į JAV yra susiję maždaug 4,7 mln. darbo vietų ES. Prekyba pramoninėmis prekėmis sudaro didžiąją dalį mūsų prekybos prekėmis su JAV (94 proc. ES eksporto ir 95 proc. importo). Per pastaruosius 10 metų ES ir JAV prekyba prekėmis nuolat augo. Atsižvelgiant į šiuos svarbius prekybos srautus, ekonominės veiklos vykdytojams abejose Atlanto pusėse būtų labai naudinga, jei būtų panaikinti besidubliuojantys bandymų, tikrinimo ir sertifikavimo reikalavimai ir taip sumažintos įmonių sąnaudos, kurių jos patiria siekdamos patekti į abiejų šalių rinkas.

               Siekdamos užtikrinti, kad saugos ar kitų reikalavimų neatitinkantys gaminiai nepatektų į jų rinkas, Europos Sąjunga ir Jungtinės Valstijos naudoja atitinkamus praktinius atitikties vertinimo būdus, kuriais užtikrinama, kad gamintojai galėtų pateikti rinkai gaminį tik tuomet, kai jis atitinka visus taikomus reikalavimus. Tai gali būti susiję su bandymais, tikrinimu ir sertifikavimu. Skirtingo požiūrio į atitikties vertinimą taikymas gali reikšti papildomas sąnaudas ir ilgas bei sudėtingas administracines procedūras, tačiau tai nebūtinai padidina gaminių saugą.  Prekybą gali lengvinti privalomas trečiųjų šalių atliekamas atitikties vertinimas (Jungtinėse Valstijose taip yra apie 70 proc. atvejų), nes juo eksportuotojams užtikrinama galimybė gaminius sertifikuoti eksportuojančioje šalyje ir taip įrodyti jų atitiktį taikytinoms importuojančios šalies taisyklėms  Pagal galiojantį 1998 m. ES ir JAV sudarytą tarpusavio pripažinimo susitarimą ši galimybė egzistuoja tik tam tikruose sektoriuose ir ne visuose sektoriuose, kuriems jis taikomas, veikia tinkamai. Todėl ES eksporto atitikties vertinimo sąnaudos, visų pirma pagrindiniuose sektoriuose, kaip antai mašinų ir įrangos, gali būti didelės.

               Atitikties vertinimo sąnaudų mažinimas gali duoti nemažos ekonominės naudos, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurioms šios sąnaudos daro neproporcingai didelį poveikį. Dėl savo dydžio MVĮ dažnai daug sunkiau įveikia prekybos kliūtis nei didesnės bendrovės. Neretai joms pritrūksta pajėgumų ir (arba) išteklių ir ganėtinai sunku rasti reikiamą informaciją tais atvejais, kai taikomi skirtingi gaminių reikalavimai ir atitikties vertinimo procedūros. Todėl su atitikties vertinimu susijusių kliūčių mažinimas galėtų būti ypač naudingas eksportuojančioms MVĮ, veikiančioms gamybos pramonės sektoriuose. Sumažėjus prekybos sąnaudoms tokios įmonės galėtų gauti daugiau naudos. Kartais mažesnės prekybos sąnaudos gali būti lemiamas veiksnys priimant sprendimą, ar eksportuoti.

                  Tam, kad būtų galima lengviau pripažinti atitikties vertinimo rezultatus, būtinas tarptautinis susitarimas, kuriuo remdamosi už ES teritorijos ribų įsteigtos atitikties vertinimo įstaigos, paisydamos atitinkamų reikalavimų, galėtų patvirtinti, kad gaminys atitinka atitinkamus ES teisės aktus. Todėl šioje rekomendacijoje siūloma pradėti derybas su JAV siekiant sumažinti abiejose Atlanto pusėse esančių ekonominės veiklos vykdytojų atitikties vertinimo sąnaudas susitarus, kad eksportuojančios šalies teritorijoje esančių atitikties vertinimo įstaigų atlikto atitikties vertinimo rezultatai bus pripažįstami importuojančios šalies teritorijoje, laikantis pastarosios šalies techninių reikalavimų.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Šios rekomendacijos taikymo sritis apima tik 2018 m. liepos 25 d. Bendro pareiškimo dalies, kuria siekiama gerinti prekybą prekėmis lengvinant atitikties vertinimo rezultatų pripažinimą ir kartu užtikrinant aukšto lygio apsaugą, įgyvendinimą. Siekiamas tikslas – lengvinti ES ir JAV prekybą ir mažinti prekybos santykių įtampą, o tai visiškai dera su Europos Sąjungos sutartimi (toliau – ES sutartis), kurioje įtvirtinta, kad ES turėtų skatinti visų šalių integraciją į pasaulio ekonomiką, įskaitant laipsnišką tarptautinės prekybos apribojimų panaikinimą
                     1
                  .

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Ši rekomendacijas dera su kitomis Sąjungos politikos sritimis.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               Teisinis pagrindas

                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnio 3 dalis ir 4 dalies pirmoji pastraipa kartu su 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis.

               Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Remiantis ES sutarties 5 straipsnio 3 dalimi, subsidiarumo principas netaikomas srityse, kuriose ES turi išimtinę kompetenciją. Bendra prekybos politika yra įtraukta į SESV 3 straipsnyje pateikiamą Sąjungos išimtinės kompetencijos sričių sąrašą. Ši politika apima derybas dėl prekybos susitarimų pagal, inter alia, SESV 207 straipsnį.

               Proporcingumo principas

                  Komisijos rekomendacija atitinka proporcingumo principą ir yra būtina atsižvelgiant į mūsų tikslą mažinti prekybos santykių su JAV įtampą.

               Priemonės pasirinkimas

                  Europos Sąjungos Tarybos sprendimas

               2.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Nuo 2012 m. buvo surengta ne viena konsultacija su suinteresuotaisiais subjektais, t. y. klausymai ir dialogo su pilietine visuomene posėdžiai, siekiant apsvarstyti galimą artimesnio ES ir JAV bendradarbiavimo reglamentavimo klausimais naudą. Be to, Europos Parlamente ir ES valstybėse narėse vyko arba buvo jų organizuojami vieši debatai.

                  Remiantis šia rekomendacija netrukus bus pradėtas naujas konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais etapas, kurio metu bus svarstomos galimos bendradarbiavimo su JAV reglamentavimo klausimais iniciatyvos ir paskelbtos veiksmų gairės, jose išdėstant konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais strategiją ir numatant, kad suinteresuotieji subjektai keturias savaites galės teikti pastabas.

                  Konsultacijų rezultatai bus apibendrinti trumpoje apibendrinamojoje ataskaitoje. Komisija taip pat pateiks atsakymą į pagrindines suinteresuotųjų subjektų rekomendacijas. Konsultacijos neapsiribos atitikties vertinimo klausimu – bus siekiama nustatyti ir kitas daug naudos galinčias duoti bendrai su JAV vykdytinas iniciatyvas ir drauge išsaugoti ar net padidinti dabartinį apsaugos lygį.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Per ankstesnes 2012 m. vykusias konsultacijas jau gauta pakankamai žinių apie galimą glaudesnio ES ir JAV bendradarbiavimo atitikties vertinimo klausimais naudą (nuorodos ir dokumentai pateikiami šioje interneto svetainėje

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146

               ). Tačiau surengus pirmiau minėtas naujas konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais šios žinios bus atnaujintos.

               •Poveikio vertinimas

               Atsižvelgiant į Komisijos pirmininko pareiškimą po susitikimo su JAV prezidentu ir Europos Vadovų Tarybos patvirtinimą neoficialiame 2018 m. gegužės 16 d. susitikime Sofijoje, dėl politinės būtinybės skubiai imtis veiksmų siekiant mažinti ES ir JAV prekybos santykių įtampą formalaus poveikio vertinimo proceso atsisakyta vardan proporcingesnio požiūrio, kad būtų užtikrintas įrodymų rinkimas ir konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais. Šis proporcingas požiūris yra pagrįstas dar ir dėl to, kad tikėtina, jog naujas susitarimas neturės didesnio ekonominio ar socialinio poveikio arba poveikio aplinkai nei nauda, kuri būtų gauta supaprastinus konkrečiuose produktų sektoriuose taikomą atitikties vertinimą.

               •Pagrindinės teisės

                  Rekomendacija dera su ES sutartimis ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija.

               3.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimas dėl atitikties vertinimo neturės neigiamo poveikio ES biudžetui. Padidėjus prekybos srautams galima sulaukti netiesioginio teigiamo poveikio.

               4.KITI ELEMENTAI

               •Procedūriniai aspektai

               Komisija ves derybas ES vardu. Pagal SESV 218 straipsnio 4 dalį siūloma, kad Europos Sąjungos Taryba Prekybos politikos komitetą paskirtų kaip komitetą, su kuriuo turi būti konsultuojamasi vedant derybas.

               Europos Parlamentas bus informuojamas visais procedūros etapais pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį.

               Komisija paskelbs šią rekomendaciją ir jos priedą iškart po jos priėmimo.

               Komisija rekomenduoja, kad derybiniai nurodymai būtų paskelbti iškart po jų priėmimo Taryboje.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl susitarimo su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl atitikties vertinimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 3 dalį ir 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl susitarimo dėl atitikties vertinimo.

               2 straipsnis

               Derybos vedamos vadovaujantis Tarybos derybiniais nurodymais, išdėstytais priede.

               3 straipsnis

               Komisija derybas ves konsultuodamasi su [specialiojo komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas ir jo priedas bus paskelbti viešai iš karto po jų priėmimo.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        ES sutarties 21 straipsnio 2 dalies e punktas.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 01 18
            COM(2019) 15 final
            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl susitarimo su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl atitikties vertinimo

               PRIEDAS

               DERYBINIAI NURODYMAI DĖL SUSITARIMO DĖL ATITIKTIES VERTINIMO SU JUNGTINĖMIS AMERIKOS VALSTIJOMIS

               Susitarimo pobūdis ir taikymo sritis

               1.Susitarime turėtų būti apsiribota viena kitos atžvilgiu šalių taikomomis nuostatomis dėl atitikties vertinimo.

               2.Susitarimas turėtų būti visiškai suderintas su Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklėmis ir įpareigojimais.

               3.Susitarime turėtų būti nustatyti abipusiai įsipareigojimai dėl atitikties vertinimo.

               Tikslai

               4.Derybų tikslas – lengvinti ES ir JAV prekybą supaprastinant procesus, kad būtų galima lengviau pripažinti atitikties vertinimo rezultatus, kuriais patvirtinama gaminių atitiktis šalies techniniams reglamentams, ir kartu užtikrinti, kad būtų visiškai išsaugotas aukštas apsaugos lygis.

               Turinys

               Supaprastintas horizontalus susitarimas dėl atitikties vertinimo

               5.Šalys ištirs galimybes taikyti ne tokius griežtus atitikties vertinimo reikalavimus, pagrįstus gaminio keliamos rizikos analize.

               6.Šalys turėtų nustatyti reikalavimus, pagal kuriuos importuojanti šalis galėtų pripažinti kitos šalies teritorijoje įsteigtų atitikties vertinimo institucijų paskelbtus atitikties vertinimo rezultatus, kuriais patvirtinama atitiktis pirmosios šalies techniniams reglamentams.

               7.Be to, į susitarimą turėtų būti įtraukta nuostatų, kuriomis siekiama užtikrinti, kad šiuo metu kliūčių suvaržytuose sektoriuose, visų pirma mašinų ir elektros bei elektronikos gaminių, būtų taikomos geresnės ir veiksmingos procedūros bei metodai.

               8.Į susitarimo aprėptį pirmiausia turėtų būti įtraukti tie sektoriai, kuriuose importuojanti šalis reikalauja, kad trečioji šalis atliktų atitikties vertinimą, o jis priklausytų nuo to, ar šalys susitars dėl jų teritorijose įsteigtų atitikties vertinimo įstaigų veiksmingos priežiūros, kurią atliktų valdžios institucijos.

               9.Kai taikoma, susitarime turėtų būti nurodytas jo ryšys su šiuo metu galiojančiais ES ir JAV tarpusavio pripažinimo susitarimais.

               Baigiamosios nuostatos

               10.Susitarimu turėtų būti nustatyta jo įgyvendinamą užtikrinsianti institucinė sąranga.

               11.Į susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl jo nutraukimo ir (arba) taikymo (dalinio) sustabdymo.

               12.Susitarimas turėtų būti autentiškas visomis oficialiomis ES kalbomis ir jame turi būti atitinkama nuostata dėl kalbos.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 01 18
            COM(2019) 16 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl susitarimo su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl pramoninėms prekėms taikomų muitų tarifų panaikinimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.REKOMENDACIJOS APLINKYBĖS

               •Rekomendacijos pagrindimas ir tikslai

               2018 m. liepos 25 d., siekdami lengvinti prekybą ir vengti didinti prekybos santykių įtampą, Europos Komisijos pirmininkas ir Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas susitarė pradėti naują prekybos santykių tarp Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos etapą.

               2018 m. liepos 25 d. priimtas Bendras pareiškimas, kuriame numatoma panaikinti pramoninėms prekėms taikomus muitų tarifus; gerinti bendradarbiavimą reglamentavimo ir standartų klausimais; lengvinti prekybą sojomis ir didinti prekybos suskystintomis gamtinėmis dujomis (SGD) mastą, kad Europos Sąjunga galėtų labiau įvairinti energijos tiekimą. Jie taip pat susitarė drauge geriau ginti Europos ir JAV įmones nuo nesąžiningų pasaulinės prekybos veiksmų ir artimai bendradarbiauti su panašių pažiūrų partneriais, siekdami reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją (PPO).

               Bendrai darbotvarkei įgyvendinti įsteigta vykdomoji darbo grupė, kurios, inter alia, paprašyta nustatyti trumpojo laikotarpio priemonių prekybai lengvinti. Susitarta, kad įgyvendindamos Bendrą pareiškimą Europos Sąjunga ir Jungtinės Valstijos visapusiškai laikysis šio susitarimo tikslų, nebent kuri nors iš Šalių nutrauktų derybas. Abi Šalys taip pat sutarė, kad nori išspręsti su plieno ir aliuminio muitų tarifais susijusius klausimus.

               Europos Komisija įsipareigojo sąžiningai įgyvendinti 2018 m. liepos 25 d. Bendrą pareiškimą. Komisija sustabdys derybas su Jungtinėmis Valstijomis, jei Jungtinės Valstijos nesilaikys 2018 m. liepos 25 d. prisiimto įsipareigojimo nepriimti naujų ES nepalankių priemonių pagal Prekybos plėtros akto 232 skirsnį. Komisija taip pat gali sustabdyti derybas, jei JAV priims ES eksportui nepalankius prekybos apribojimus pagal 1974 m. Prekybos akto 301 skirsnį arba bet kokį kitą panašų Jungtinių Valstijų įstatymą.

               Derybų dėl muitų tarifų panaikinimo tikslas bus abipusiškai panaikinti visus pramoninėms prekėms taikomus muitus, siekiant žymiai sumažinti muitų tarifus įsigaliojant susitarimui ir palaipsniui per trumpą laikotarpį juos panaikinti. Pramoninėms prekėms priskiriamos visos prekės, išskyrus įtrauktas į PPO Sutarties dėl žemės ūkio I priedą. Gali būti atsižvelgta į konkrečius opius aspektus, susijusius su tam tikrais gaminiais. Šiuo atžvilgiu ES yra pasirengusi atsižvelgti į galimus JAV opius aspektus, susijusius su tam tikrai automobilių pramonės gaminiais.

               ES ir JAV, kurių ekonominė raida yra panaši, yra didžiausios ir labiausiai integruotos pasaulio ekonomikos, turinčios didelę bendros prekybos patirtį. JAV yra pagrindinė ES pramoninių prekių eksporto paskirties šalis ir antra pagal dydį pramoninių prekių eksportuotoja į ES (po Kinijos). ES ir JAV prekybos prekėmis, daugiausia pramoninėmis (598 mlrd. EUR iš viso, o prekybos mašinomis ir įranga dalis – 166 mlrd. EUR), apimtis 2017 m. sudarė 633 mlrd. EUR. Su gamyba eksportui į JAV yra susiję maždaug 4,7 mln. darbo vietų ES. Prekyba pramoninėmis prekėmis sudaro didžiąją dalį mūsų prekybos prekėmis su JAV (94 proc. ES eksporto ir 95 proc. importo). Per pastaruosius 10 metų ES ir JAV prekyba prekėmis nuolat augo.

               Apskritai ir ES, ir JAV pramoninėms prekėms taiko mažus muitų tarifus. Įprastos vidutinės didžiausio palankumo režimo (DPR) tarifų normos ne žemės ūkio gaminiams yra atitinkamai 4,2 proc. ir 3,1 proc. Nepaisant to, kad taikomi muitų tarifai palyginti nedideli, dėl bendro mūsų prekybos santykių masto panaikinus visus pramoninėms prekėms taikomus muitų tarifus poveikis įmonėms ir vartotojams abipus Atlanto būtų didelis.

               Remiantis vidaus analize, atlikta naudojant bendrosios pusiausvyros apskaičiavimo modelį MIRAGE, pramoninėms prekėms taikomų muitų tarifų panaikinimas būtų maždaug vienodai naudingas abiem partnerėms, nes padidėtų dvišalės prekybos mastas.  ES prekių eksportas į JAV padidėtų 10 proc., o JAV eksportas į ES – 13 proc.

               Visų pirma didelę ekonominę naudą panaikinus pramoninėms prekėms taikomus muitų tarifus turėtų pajusti mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), kurioms tenka neproporcingai didelės sąnaudos teikiant gaminius rinkai. Panaikinus muitų tarifus sąnaudos sumažėtų, MVĮ eksportas galėtų tapti konkurencingesnis ir tai padėtų apsispręsti, ar eksportuoti prekes, ar ne.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Šios rekomendacijos taikymo sritis apima tik dalį 2018 m. liepos 25 d. Bendro pareiškimo, susijusią su pramoninėms prekėms taikomų muitų tarifų panaikinimu. Bendras pareiškimas buvo priimtas išskirtinėmis aplinkybėmis, siekiant išvengti ES ir Jungtinių Valstijų prekybos santykių įtampos.

                  Siekiamas tikslas – mažinti prekybos santykių su JAV įtampą – visiškai dera su Europos Sąjungos sutartimi (toliau – ES sutartis), kurioje įtvirtinta, kad ES turėtų skatinti visų šalių integraciją į pasaulio ekonomiką, įskaitant laipsnišką tarptautinės prekybos apribojimų panaikinimą
                     1
                  .

                  Rekomendacija pradėti derybas su JAV dėl muitų tarifų panaikinimo jokiais būdais neturėtų būti suprantama kaip nuoroda, kad Komisija būtų pasirengusi nukrypti nuo galiojančios prekybos ir investicijų politikos, numatytos pagal Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“
                     2
                  .

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Ši rekomendacijas dera su kitomis Sąjungos politikos sritimis.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnio 3 dalis ir 4 dalies pirmoji pastraipa kartu su 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis.

               Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Remiantis ES sutarties 5 straipsnio 3 dalimi, subsidiarumo principas netaikomas srityse, kuriose ES turi išimtinę kompetenciją. Bendra prekybos politika yra įtraukta į SESV 3 straipsnyje pateikiamą Sąjungos išimtinės kompetencijos sričių sąrašą. Ši politika apima derybas dėl prekybos susitarimų pagal, inter alia, SESV 207 straipsnį.

               •Proporcingumo principas

                  Komisijos rekomendacija atitinka proporcingumo principą ir yra būtina atsižvelgiant į mūsų tikslą mažinti prekybos santykių su JAV įtampą.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Europos Sąjungos Tarybos sprendimas

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

               Netaikoma

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Nuo 2012 m. surengta daug konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektas dėl galimos muitų tarifų panaikinimo naudos. Surengti keli klausymai ir dialogo su pilietine visuomene posėdžiai. Be to, Europos Parlamente ir ES valstybėse narėse vyko arba buvo jų organizuojami vieši debatai.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Per ankstesnes nuo 2012 m. vykusias konsultacijas gauta daug žinių apie galimą ES ir JAV tarpusavio muitų tarifų panaikinimo naudą (nuorodos ir dokumentai pateikiami šioje interneto svetainėje

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146

               .

               •Poveikio vertinimas

               Atsižvelgiant į Komisijos pirmininko pareiškimą po susitikimo su JAV prezidentu ir Europos Vadovų Tarybos patvirtinimą neoficialiame 2018 m. gegužės 16 d. susitikime Sofijoje, dėl politinės būtinybės skubiai imtis veiksmų siekiant mažinti ES ir JAV prekybos santykių įtampą oficialaus poveikio vertinimo proceso atsisakyta.

               •Pagrindinės teisės

                  Rekomendacija dera su ES sutartimis ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Susitarimas dėl muitų tarifų panaikinimo turės neigiamą poveikį ES biudžetui, nes panaikinus pramoninėms prekėms taikomus muitų tarifus bus prarasta apie 2,2 mlrd. EUR (2017 m. duomenys) muitų pajamų. Manoma, kad jis turės netiesioginį teigiamą poveikį, nes padidės su pridėtine verte ir kitais mokesčiais susiję ištekliai ir bendrosios nacionalinės pajamos.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Procedūriniai aspektai

               Komisija ves derybas ES vardu. Pagal SESV 218 straipsnio 4 dalį siūloma, kad Europos Sąjungos Taryba Prekybos politikos komitetą paskirtų kaip komitetą, su kuriuo turi būti konsultuojamasi vedant derybas.

               Europos Parlamentas bus informuojamas visais procedūros etapais pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį.

               Komisija paskelbs šią rekomendaciją ir jos priedą iškart po jos priėmimo.

               Komisija rekomenduoja, kad derybiniai nurodymai būtų paskelbti iškart po jų priėmimo Taryboje.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl susitarimo su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl pramoninėms prekėms taikomų muitų tarifų panaikinimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 3 dalį ir 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl susitarimo dėl pramoninėms prekėms taikomų muitų tarifų panaikinimo.

               2 straipsnis

               Derybos vedamos vadovaujantis Tarybos derybiniais nurodymais, išdėstytais priede.

               3 straipsnis

               Komisija derybas ves konsultuodamasi su [specialiojo komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas ir jo priedas bus paskelbti viešai iš karto po jų priėmimo.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        ES sutarties 21 straipsnio 2 dalies e punktas.

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 01 18
            COM(2019) 16 final
            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl susitarimo su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl pramoninėms prekėms taikomų muitų tarifų panaikinimo

               PRIEDAS

               DERYBŲ SU JUNGTINĖMIS AMERIKOS VALSTIJOMIS DĖL PRAMONINĖMS PREKĖMS TAIKOMŲ MUITŲ TARIFŲ PANAIKINIMO NURODYMAI

               Susitarimo pobūdis ir taikymo sritis

               1.Susitarime turėtų būti nuostatų dėl Šalių tarpusavio pramoninėms prekėms
                  1
                taikomų muitų tarifų panaikinimo, t. y. numatyta abipusiškai panaikinti muitų tarifus.

               2.Susitarimas turėtų būti visiškai suderintas su Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklėmis ir prievolėmis.

               Tikslai

               3.Susitarimo tikslas – didinti Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų tarpusavio prekybos mastą, siekiant sudaryti naujų ekonominių galimybių kurti darbo vietas ir skatinti ekonomikos augimą dėl to, kad abipusiškai panaikinus pramoninėms prekėms taikomus muitų tarifus atsiras daugiau galimybių patekti į rinką.

               Susitarimo turinys

               Su importu ir eksportu susijusios pareigos ir kiti reikalavimai

               4.Susitarimo tikslas turėtų būti abipusiškai panaikinti visus pramoninėms prekėms taikomus muitus, siekiant žymiai sumažinti muitų tarifus įsigaliojant susitarimui ir palaipsniui per trumpą laikotarpį juos panaikinti. Reikėtų atsižvelgti į konkrečius opius aspektus, susijusius su tam tikromis prekėmis, laikantis 2018 m. liepos 25 d. Bendro pareiškimo. Pradedant taikyti susitarimą turėtų būti panaikinti visi eksportuojamoms prekėms taikomi muitai, mokesčiai, rinkliavos ar kiti privalomieji mokėjimai ir kiekybiniai apribojimai arba su leidimais susiję reikalavimai, taikomi kitos Šalies eksportuojamoms prekėms, jei jie nėra pagrįsti susitarime numatytomis išimtimis. Susitarimu neturėtų būti daromas poveikis kurios nors iš Šalių teisei imtis tinkamų apsaugos, antidempingo ar kompensacinių priemonių, laikantis PPO steigimo sutarties.

               Kilmės taisyklės

               5.Derybomis turėtų būti siekiama suderinti Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų požiūrius į kilmės taisykles, įskaitant kilmės procedūras, taip, kad būtų lengvinama Šalių tarpusavio prekyba ir atsižvelgiama į naujausius Europos Sąjungos preferencinių kilmės taisyklių pakeitimus ir Europos Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų interesus.

               Institucinė struktūra

               6.Susitarime turėtų būti nustatyta jo įgyvendinamo stebėsenos institucinė struktūra.

               Ginčų sprendimas

               7.Į susitarimą turėtų būti įtrauktas tinkamas ginčų sprendimo mechanizmas, kuriuo būtų užtikrinama, kad Šalys laikosi abipusiškai sutartų taisyklių.

               Baigiamosios nuostatos

               8.Į susitarimą turėtų būti įtraukta nuostata, kuria Europos Sąjungai leidžiama vienašališkai sustabdyti iš esmės lygiaverčių nuolaidų ar prievolių taikymą, jei Jungtinės Valstijos priima bet kokias Europos Sąjungai nepalankias priemones pagal Prekybos plėtros akto 232 skirsnį, 1974 m. Prekybos akto 301 skirsnį arba bet kokį kitą panašų Jungtinių Valstijų įstatymą.

               9.Susitarimas turėtų būti vienodai autentiškas visomis oficialiomis Europos Sąjungos kalbomis ir į jį turi būti įtraukta atitinkama nuostata dėl kalbų.

               Derybos

               10.Komisija sustabdo derybas su Jungtinėmis Valstijomis, jei Jungtinės Valstijos nesilaiko 2018 m. liepos 25 d. prisiimto įsipareigojimo derybų metu nepriimti naujų Europos Sąjungai nepalankių priemonių pagal 1962 m. Prekybos plėtros akto 232 skirsnį. Komisija taip pat gali sustabdyti derybas, jei Jungtinės Valstijos priims Europos Sąjungos eksportui nepalankius prekybos apribojimus pagal 1974 m. Prekybos akto 301 skirsnį arba bet kokį kitą panašų Jungtinių Valstijų įstatymą.

               11.Prieš derybų pabaigą Komisija patvirtins, kad Jungtinės Valstijos panaikino visas priemones, taikomas Europos Sąjungos kilmės plieno ir aliuminio eksportui pagal 1962 m. Prekybos plėtros akto 232 skirsnį.

                     (1)

                        Pramoninėms prekėms priskiriamos visos prekės, išskyrus įtrauktas į PPO Sutarties dėl žemės ūkio I priedą.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 04 19
            COM(2017) 191 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo protokolų pritaikymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Beveik pusę šimtmečio ES ir Marokas kuria turiningus ir daugiamačius partnerystės ryšius, todėl 2008 m. Marokui suteiktas aukštesnio lygio partnerystės statusas – tai parodo tvirtus dvišalius abiejų šalių ryšius ir bendrus tikslus ir įsipareigojimus vykdyti bendrą darbotvarkę.

                  Kartu ES nuolatos primindavo savo įsipareigojimą spręsti konfliktą Vakarų Sacharoje. Ji visiškai remia Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus ir jo asmeninio pasiuntinio pastangas padėti šalims rasti teisingą ilgalaikį ir abipusiai priimtiną politinį sprendimą, kuris užtikrintų laisvą Vakarų Sacharos gyventojų apsisprendimą pagal tvarką, suderinamą su Jungtinių Tautų Chartijos principais ir tikslais, kaip nustatyta Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijose, įskaitant rezoliucijas 2152 (2014) ir 2218 (2015).

               Šiuo pasiūlymu numatoma iš dalies pakeisti Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, kuriuo įsteigiama Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociacija (toliau – ES ir Maroko asociacijos susitarimas, arba asociacijos susitarimas), 4
                  1
                ir 1
                  2
                protokolus, siekiant teikti muitų tarifų lengvatas po 2016 m. gruodžio 21 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimo byloje C-104/16 P, pagal kurį ES ir Maroko asociacijos ir žemės ūkio susitarimai netaikytini Vakarų Sacharai.

               Prieš Teismo sprendimą asociacijos susitarime ir jo protokoluose numatytos prekybos lengvatos buvo de facto taikomos Vakarų Sacharos – priklausomos teritorijos – kilmės produktams. Tačiau tokia praktika negali tęstis po Teisingumo Teismo sprendimo, nebent 4 protokolas dėl kilmės būtų iš dalies pakeistas taip, kad Vakarų Sacharos produktus būtų galima prilyginti Maroke pagamintiems produktams. Po Teismo sprendimo neapibrėžtumas rinkose turėjo poveikio dvišaliams prekybos santykiams.

               Šia rekomendacija siekiama įgaliojimų derėtis, kad būtų nustatytas teisinis pagrindas toliau teikti lengvatas Vakarų Sacharos kilmės produktams, kaip buvo daroma anksčiau. Kadangi šios prekybos ES rinkoje lengvatos žemės ūkio ir žuvininkystės produktams yra nustatytos asociacijos susitarimo 1 protokole, taip pat būtina paaiškinti to protokolo taikymo sritį. Taip bus išvengta prekybos sutrikdymų ir patekimo į ES rinką mastas išliks stabilus, nes nebus suteikta jokių naujų lengvatų. Atitinkamų asociacijos susitarimo protokolų pakeitimus vėliau būtų galima prireikus papildyti tolesniais paties asociacijos susitarimo pakeitimais. Galiausiai reikėtų nepamiršti Europos Teisingumo Teisme dar neišspręstų dviejų su Maroku susijusių bylų (C-266/16 ir T-180/14) dėl ES ir Maroko žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo, kurios, panašu, suteiks papildomų gairių dėl susitarimo taikymo išplėtimo priklausomai teritorijai sąlygų. Be to, susitariama, kad bet kokia tvarka bus tik laikina tol, kol konfliktas nebus išspręstas Jungtinių Tautų lygmeniu, atsižvelgiant į atitinkamas JT Saugumo Tarybos rezoliucijas.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Ši rekomendacija visiškai suderinama su esama prekybos politika, kadangi muitinė de facto taiko lengvatas Vakarų Sacharos produktams, pripažįstamiems Maroko kilmės produktais. Marokui nebūtų suteikta jokių naujų prekybos lengvatų, nes paprasčiausia siekiama išplėsti geografinę lengvatų taikymo sritį, o ne keisti jų mastą.

                  Pasiūlymas dera su bendraisiais Europos kaimynystės politikos tikslais, kadangi jis padeda gerinti glaudžiu bendradarbiavimu grindžiamus prekybinius ir ekonominius pietinių kaimyninių šalių santykius. Jis taip pat dera su bendra ES politika Maroko atžvilgiu, kuria su Maroku siekiama puoselėti privilegijuotos partnerystės ryšius, nedarant ankstyvų išvadų dėl Vakarų Sacharos atžvilgiu JT vykdomo proceso rezultato.

                  Tai, kad prekybos lengvatų taikymo sritis gali būti platesnė, nėra naujas dalykas, nes ES ir Maroko asociacijos susitarime yra dvi bendros deklaracijos, pagal kurias San Marino Respublikos ir Andoros kilmės produktus „Marokas pripažįsta Bendrijos kilmės produktais pagal šį susitarimą“.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  ES visada laikėsi pozicijos, kad tam tikromis sąlygomis dvišalių susitarimų su Maroku taikymą įmanoma išplėsti įtraukiant Vakarų Sacharą, kaip rodo, pvz., Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo, kuris aiškiai apima Vakarų Sacharos jūrinius vandenis, pavyzdys. Dalinis atitinkamų asociacijos susitarimo protokolų pakeitimas taip pat leistų ES muitų tarifų lengvatų suteikimą grįsti naudos vietos gyventojams ir pagarbos žmogaus teisėms vertinimu.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Rekomendacija grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Bendra prekybos politika priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai (SESV 3 str. 1 dalis) ir pagal ES sutarties 5 straipsnio 3 dalį išimtinės kompetencijos srityse subsidiarumo principas netaikomas.

               •Proporcingumo principas

                  Rekomendacija yra proporcinga priemonė nagrinėjamam klausimui spręsti. Susitarimu nebūtų pakeistas patekimo į Sąjungos rinką mastas. Asociacijos susitarimo protokole nustatytos kilmės taisyklės; jų keitimas būtinas tikslui pasiekti ir yra palyginti greitas atsakas siekiant išsklaidyti esamą neapibrėžtumą dėl prekybos, kuris turi poveikį Marokui, nedarant ankstyvų išvadų dėl Vakarų Sacharos atžvilgiu JT vykdomo proceso ir galutinio konflikto rezultato.

                  Todėl rekomendacija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Komisijai suteikiami įgaliojimai derėtis dėl Europos Sąjungos ir Maroko susitarimo dėl asociacijos susitarimo protokolų pritaikymo dėl produktų kilmės, neviršijama to, kas būtina ar tinka nurodytiems politikos tikslams pasiekti.

               •Pasirinkta priemonė

                  Atitinkami protokolai gali būti iš dalies keičiami tik šalių susitarimu. Tas pats taip pat pasakytina apie valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimą, kuris būtinas prekybos lengvatoms įgyvendinti.

                  Susitarimas bus sudarytas ES ir Maroko Karalystei pasikeičiant laiškais.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Pasitelkus atitinkamas Tarybos struktūras, surengtos tiriamosios Maroko valdžios institucijų ir valstybių narių derybos.

                  Komisija turėtų siekti užtikrinti, kad, atėjus jos pasiūlymo pasirašymo ir sudarymo laikui, su susitarimu susiję asmenys būtų deramai įsitraukę.

               •Poveikio vertinimas

                  Poveikio vertinimas neatliktas, nes rekomendacija iš tikrųjų siekiama suteikti teisinį pagrindą lengvatiniam režimui, kuris Vakarų Sacharos produktams iki šiol de facto pastaraisiais metais buvo nuolatos taikomas. Kadangi patekimo į rinką mastas nesikeis, nepanašu, kad pasiūlymas turės kokį nors reikšmingą poveikį prekybai, kiek tai susiję su prekybos srautais, palyginti su pastarųjų metų srautais.

                  Tačiau Komisija tinkamiausiu būdu užtikrins, kad Sąjunga galėtų atsižvelgti į svarbią informaciją, susijusią su darniu Vakarų Sacharos vystymusi, visų pirma, su susitarimo nauda vietos gyventojams ir gamtos išteklių naudojimu, pasirašymo metu ir vėliau.

               •Pagrindinės teisės

                  Į asociacijos susitarimo 2 straipsnį įtraukta žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių sąlyga. Ji apibrėžiama kaip svarbus susitarimo elementas, kurį pažeidus susitarimo galiojimas gali būti sustabdytas. Užtikrinama, kad protokolai būtų taikomi pagal asociacijos susitarimo nuostatas, susijusias su pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  ES muitinės pajamų požiūriu, palyginti su esama padėtimi, negalima numatyti jokio poveikio biudžetui, nes Vakarų Sacharos kilmės produktams muitai juos įvežant į ES netaikyti de facto.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo protokolų pritaikymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jo 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)2000 m. kovo 1 d. įsigaliojo Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, kuriuo įsteigiama Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociacija (toliau – asociacijos susitarimas);

               (2)sprendime byloje C-104/16 P Teisingumo Teismas išaiškino, kad asociacijos susitarimas taikomas tik Maroko Karalystės teritorijai, bet netaikomas Vakarų Sacharai, priklausomai teritorijai. Tačiau nuo susitarimo įsigaliojimo Vakarų Sacharos produktai, pripažįstami Maroko kilmės produktais, buvo importuojami į Sąjungą taikant muitų tarifų lengvatas, numatytas atitinkamose asociacijos susitarimo nuostatose;

               (3)svarbu, kad nebūtų sutrikdyti metai iš metų plėtoti prekybos srautai ir kartu užtikrinamos deramos žmogaus teisių apsaugos atitinkamose teritorijose ir jų darnaus vystymosi garantijos;

               (4)Europos Sąjunga remia Jungtinių Tautų pastangas rasti abipusiai priimtiną politinį sprendimą, kuris užtikrintų laisvą Vakarų Sacharos gyventojų apsisprendimą, suderinamą su Jungtinių Tautų Chartijos principais ir tikslais;

               (5)todėl tikslinga derėtis dėl dalinio atitinkamų asociacijos susitarimo protokolų pakeitimo,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis dėl tarptautinio susitarimo dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės asociacijos susitarimo protokolų pritaikymo. Sąjungos derybų grupei, į kurios sudėtį taip pat įeina Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, vadovauja Komisija.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vykdomos konsultuojantis su [Taryba įrašo specialaus komiteto pavadinimą].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo 4 protokolas dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų.

                     (2)

                        Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo 1 protokolas dėl Maroko Karalystės kilmės žemės ūkio produktų, perdirbtų žemės ūkio produktų, žuvies ir žuvininkystės produktų importui į Europos Sąjungą taikomos tvarkos.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 04 19
            COM(2017) 191 final
            PRIEDAS
            prie
            REKOMENDACIJOS DĖL TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo protokolų pritaikymo

               PRIEDAS

               DERYBINIAI NURODYMAI DĖL

               Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės asociacijos susitarimo protokolų pritaikymo

               Derybos turėtų būti grindžiamos Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės privilegijuotos partnerystės ryšiais ir jų tikslas būtų pritaikyti šios partnerystės priemones, kurias sudaro asociacijos susitarimas ir jo svarbiomis dalimis esantys protokolai, bendram abiejų šalių tikslui palaikyti tokią partnerystę.

               Komisija turėtų užtikrinti, kad ES ir Maroko asociacijos susitarime ir jo protokoluose numatytos prekybos lengvatos būtų taikomos Vakarų Sacharos kilmės produktams. Dėl papildomų muitų tarifų lengvatų neturėtų būti deramasi. Be to, Komisija turėtų užtikrinti, kad susitarime būtų aiškiai nustatyta tinkama sistema ir procesas, pagal kuriuos šalys, reguliariai keisdamosi informacija, galėtų įvertinti jo poveikį įgyvendinant susitarimą ir aptarti tinkamo susitarimo veikimo kliūtis.

               Tai apima tikslingą atitinkamų asociacijos susitarimo protokolų peržiūrą.

               Susitarimas turėtų būti sudaromas pasikeičiant laiškais.

               Komisija turėtų turėti pakankamai informacijos, kad pasirašydama susitarimą įvertintų galimą jo poveikį darniam vystymusi, visų pirma, kiek tai susiję su nauda vietos gyventojams ir gamtos išteklių naudojimu atitinkamose teritorijose.

               Užtikrinama, kad protokolai būtų taikomi pagal asociacijos susitarimo nuostatas, susijusias su pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms.

               Komisija turėtų siekti užtikrinti, kad, atėjus jos pasiūlymo pasirašymo ir sudarymo laikui, su susitarimu susiję asmenys būtų deramai įsitraukę.

               Komisija turėtų dėti visas pastangas, kad užtikrintų kuo greitesnį susitarimo įgyvendinimą.

               Derybomis ir jų rezultatais turėtų būti remiamos Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus pastangos rasti sprendimą, užtikrinantį laisvą Vakarų Sacharos gyventojų apsisprendimą, suderinamą su Jungtinių Tautų Chartijos principais ir tikslais.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 06 05
            COM(2019) 505 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2019 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Vokietijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2019 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Vokietijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2018 m. lapkričio 21 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2019 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. kovo 21 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2018 m. lapkričio 21 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Vokietija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią datą Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2019 m. kovo 21 d. 2019 m. balandžio 9 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (toliau – euro zonai skirta rekomendacija);

               (2)kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Vokietija turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose, būtų visiškai ir laiku įgyvendinta. Visų pirma, investicijų priemonės ir darbo užmokesčio augimo rėmimas padės įgyvendinti pirmą euro zonai skirtą rekomendaciją dėl euro zonos perbalansavimo, o mokesčių naštos perkėlimas nuo darbo jėgos prie kitų šaltinių padės įgyvendinti trečią euro zonai skirtą rekomendaciją dėl darbo rinkos veikimo;

               (3)2019 m. vasario 27 d. paskelbta 2019 m. Vokietijos ataskaita
                  3
               . Joje įvertinta Vokietijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2018 m. liepos 13 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Vokietijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2019 m. vasario 27 d.
                  4
                Atlikusi analizę Komisija padarė išvadą, kad Vokietijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma lėtai mažėjantis einamosios sąskaitos perteklius išlieka didelis ir turi tarpvalstybinių pasekmių. Dėl atsigavusios vidaus paklausos 2018 m. perteklius šiek tiek sumažėjo ir numatoma, kad vėlesniais metais jis toliau palaipsniui mažės, nors ir išliks didesnis už makroekonominio disbalanso procedūroje nustatytą ribą. Perteklius rodo, kad tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose vidaus investicijų lygis, palyginti su santaupomis, yra pernelyg mažas. Imtasi priemonių privačiosioms ir viešosioms investicijoms didinti, ir jos labai padidėjo. Dėl to augimą labiau skatino vidaus paklausa. Vis dėlto buvo galima tikėtis, kad BVP dalimi išreikštos investicijos ir vartojimas būtų padidėję labiau dėl palankių finansavimo sąlygų, nepanaudotų viešųjų investicijų (visų pirma savivaldybių lygmeniu) ir turimų fiskalinio manevravimo galimybių. Įtemptos darbo rinkos sąlygomis darbo užmokesčio augimas šiek tiek didėjo, tačiau realiojo darbo užmokesčio augimas išlieka nedidelis;

               (4)2019 m. balandžio 16 d. Vokietija pateikė 2019 m. nacionalinę reformų programą, o 2019 m. balandžio 17 d. – 2019 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (toliau – ESI fondai) programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013
                  5
                23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  6
               ;

               (6)šiuo metu Vokietijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2019 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato 2019–2023 m. pasiekti ½–¾ % BVP biudžeto perteklių. Remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu
                  7
               , vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas, t. y. 0,5 % BVP struktūrinis deficitas, programos laikotarpiu ir toliau bus viršijamas. 2019 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2019 m. bus mažesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir laipsniškai mažės – iki 51¼ % 2023 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra palankus. Remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balanso perteklius bus 1,1 % 2019 m. ir 0,8 % BVP 2020 m., taigi viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus bendroji skola toliau užtikrintai mažės. Apskritai Taryba mano, kad pagal prognozę 2019 ir 2020 m. Vokietija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Kartu, laikantis vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, būtų svarbu pasinaudoti fiskaline ir struktūrine politika siekiant tvariai padidinti privačiąsias ir viešąsias investicijas, ypač regionų ir savivaldybių lygmenimis;

               (7)2018 m. viešosios ir privačiosios investicijos sparčiai didėjo, tačiau investicijų santykis tebėra mažesnis už euro zonos vidurkį. 2018 m. viešųjų investicijų nominalusis augimas buvo 7,7 %, o realusis augimas – 3,8 %, tačiau vis dar reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų pašalintas didelis investicijų trūkumas, visų pirma investicijų į infrastruktūrą ir švietimą. Per pastaruosius trejus metus (po neigiamo augimo laikotarpio) realiųjų viešųjų investicijų augimas buvo teigiamas. Tai rodo, kad Vyriausybė siekia skatinti investicijas. Tačiau investicijos savivaldybių lygmeniu tebebuvo mažesnės už nusidėvėjimą ir iki 2018 m. investicijų trūkumas padidėjo iki 5 % BVP. Šie pokyčiai, taip pat teigiama biudžeto būklė rodo, kad esama galimybių didinti investicijas visais valdžios lygmenimis, visų pirma regionų ir savivaldybių lygmenimis. Investicijas į viešąją infrastruktūrą vis dar stabdo pajėgumų ir planavimo apribojimai savivaldybių lygmeniu. Priimtos priemonės šiems apribojimams įveikti, tačiau jos vis dar nedavė tvarių apčiuopiamų rezultatų. Be to, yra galimybių pagerinti skaitmenines viešąsias paslaugas ir viešuosius pirkimus. Privačiosios investicijos pastebimai padidėjo, bet ne į visų rūšių turtą. Kadangi buvo naudojami rekordiškai dideli pajėgumai, investicijos į įrangą sparčiai augo. Toliau sparčiai auga investicijos į būstą. Tačiau dabar pranešama apie statybų sektoriaus pajėgumų apribojimus ir didėjančias kainas. Realusis negyvenamosios paskirties pastatų statybų augimas buvo vangus, o tai rodo, kad esminė infrastruktūra galėjo nebeatitikti ekonomikos poreikių;

               (8)2017 m. viešosios išlaidos švietimui buvo 4,1 % BVP, t. y. išliko mažesnės už 4,6 % Sąjungos vidurkį. 9,3 % bendrų valdžios išlaidų teko švietimui, t. y. taip pat mažiau už 10,2 % ES vidurkį. 2017 m. išlaidos švietimui ir moksliniams tyrimams toliau sudarė 9 % BVP – nesiekė 10 % nacionalinio tikslo. Realiosios išlaidos švietimui padidėjo, tačiau dėl demografinių pokyčių nemažas investicijų trūkumas dar padidėjo. Teisės aktų pakeitimai, kuriais, be žemių skirtų (Digitalpakt) išteklių, federalinei vyriausybei leidžiama tiesiogiai investuoti į skaitmeninį švietimą, teikia vilčių, tačiau dar reikia sulaukti rezultatų. Tokioms problemoms kaip didėjantis moksleivių skaičius, mokytojų trūkumas, skaitmeninimas ir tolesnis ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų plėtojimas spręsti reikės atitinkamo viešojo finansavimo. Siekiant padidinti Vokietijos potencialų augimą ir prisitaikyti prie technologinių pokyčių, būtina padidinti išlaidas švietimui ir moksliniams tyrimams bei inovacijoms;

               (9)pastaraisiais metais Vokietija padarė pažangą didindama savo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumą, daugiausia dėl to, kad padidėjo didelių bendrovių išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, visų pirma vidutinio lygio ir (arba) aukštųjų technologijų gamybos sektoriuose ir ypač automobilių sektoriuje. Mažųjų ir vidutinių įmonių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumas yra gerokai mažesnis už ES vidurkį ir toliau nuo jo atsilieka. Mažosios ir vidutinės įmonės paprastai gauna mažiau naudos iš bendradarbiavimo su viešaisiais mokslinių tyrimų institutais nei didelės bendrovės. Šie du veiksniai kenkia verslo inovacijoms – jų ilgą laiką mažėja. Papildomos investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą yra būtinos ne tik siekiant padidinti inovacijų pajėgumus ekonomikoje ir didinti našumą, bet ir sudaryti palankesnes sąlygas pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir žiedinės ekonomikos, visų pirma susijusių su darniuoju transportu, ekologiškomis energetikos technologijomis, ekologinėmis inovacijomis ir perdirbimu, taip pat toliau didinti viešųjų mokslinių tyrimų sektoriaus veiklos rezultatus ir jo indėlį į šių tikslų įgyvendinimą;

               (10)Vokietijos ekonomikos skaitmeninimas vyksta lėtai, o mažosios ir vidutinės įmonės vis dar vangiai diegia skaitmenines technologijas. Vokietija atsilieka diegdama itin aukšto pralaidumo (gigabitų spartos) plačiajuostį ryšį nacionaliniu lygmeniu, ypač kaimo vietovėse, kur didesnės investicijos galėtų pagerinti našumo augimą. Tik 9 % Vokietijos namų ūkių (2018 m. viduryje) yra įsidiegę sparčiuosius šviesolaidžio tinklus, palyginti su 30 % ES vidurkiu. Vietoj to, rinkos senbuviai ir toliau yra linkę rinktis esamų varinių kabelių tinklų tobulinimu (vektorizavimu) grindžiamą technologinį sprendimą. Nors daug paslaugų priklauso nuo labai spartaus ryšio, 2017 m. 23 700 verslo parkų nebuvo prijungti prie šviesolaidinio tinklo ir 28 % visų įmonių neturėjo prieigos prie bent 50 megabitų tinklų. Tokio ryšio trūkumas stabdo investicijas, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, kurių daugelis yra įsikūrusios kaimo vietovėse ir priemiesčiuose. Viešoji intervencija, susijusi su itin didelės spartos (≥ 100 Mbps) plačiajuosčio ryšio infrastruktūros diegimu kaimo vietovėse, tebėra labai svarbi ir būtų galima išnagrinėti įvairias galimybes, kuriomis būtų siekiama ne tik subsidijų. Skaitmeninių viešųjų paslaugų ir e. sveikatos srities rezultatai gerokai prastesni už ES vidurkį. 2018 m. tik 43 % Vokietijos interneto naudotojų naudojosi e. valdžios paslaugomis (palyginti su 64 % ES vidurkiu). Kalbant apie e. sveikatą, 7 % Vokietijos gyventojų naudojosi internetu teikiamomis sveikatos priežiūros ir rūpybos paslaugomis (palyginti su 18 % ES vidurkiu). E. receptus išrašo 19 % bendrosios praktikos gydytojų (palyginti su 50 % ES vidurkiu);

               (11)siekiant Vokietijoje spręsti judumo ir oro kokybės problemas, taip pat remti klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos, reikia daugiau investuoti į transporto infrastruktūrą ir švarius judumo sprendimus. Per pastaruosius penkerius metus kelių transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis išaugo. Oro kokybė Vokietijoje kelia didelį susirūpinimą, ypač miestuose, kur dėl eismo srautų išmetama apie 60 % išmetamo kenksmingo NOx kiekio. Kalbant apie krovininį transportą, galėtų būti naudingi labiau išplėtoti įvairiarūšio transporto sprendimai. Automobiliai vis dar yra dažniausiai kasdien naudojama transporto priemonė kelionėms į darbą ir atgal, o vidutinis eismo spūstyse praleidžiamas laikas yra apie 30 val. per metus. Apskaičiuota, kad transporto spūstys ir automobilių stovėjimo vietų paieška per metus kainuoja 110 mlrd. EUR, arba apie 4 % Vokietijos BVP. Nors naujų užregistruotų transporto priemonių, kuriose naudojamas alternatyvus kuras, skaičius labai padidėjo, tačiau skaičiai tebėra nedideli. Vis dar labai menkai išnaudojamos dalijimosi automobiliu paslaugos ir pakeleivių vežimo paslaugos. Taip pat reikės didelių viešųjų ir privačiųjų investicijų, atsižvelgiant į naujas baterijų ir svarbiausių žaliavų tiekimo grandines;

               (12)Vokietijos elektros energijos tinklai lėtai prisitaiko prie atsinaujinančiosios energijos gamybos ir vis dar reikia didelių investicijų į perdavimo ir paskirstymo tinklus. Dėl didelio vėlavimo įgyvendinti daugelį projektų Vokietijos ir Europos elektros energijos tinklai ir elektros energijos rinkos patyrė didelių išlaidų. Iki 2018 m. antrojo ketvirčio įgyvendinta tik apie 800 km iš 1 800 km tinklų projektų, nurodytų 2009 m. Energetikos tinklo plėtros įstatyme, iš dalies dėl visuomenės pasipriešinimo. Dėl vėlavimo plėsti tinklą padidės perkrovos išlaidos ir atsiras daugiau rinkos veikimo iškraipymų tiek Vokietijoje, tiek už jos ribų. Investicijos į energetikos tinklus, kuriomis skatinamas sektorių susiejimas, įvairinimas ir tinkama tinklo infrastruktūra, yra labai svarbios energetikos sistemos lankstumui ir geresniam įvairių ekonomikos sektorių integravimui siekiant energetikos ir klimato tikslų;

               (13)būstas Vokietijoje tapo mažiau įperkamas. Nuo 2015 m. tiek nuomos, tiek būsto kainos augo greičiau už jų ilgalaikius vidurkius, ypač dideliuose miestuose. 2017 m. Vokietijoje 20 % 65 metų ir vyresnių žmonių teko pernelyg didelė būsto išlaidų našta (t. y. visos būsto išlaidos sudarė daugiau kaip 40 % jų disponuojamųjų pajamų), palyginti su 10 % 65 metų ir vyresnių europiečių. Mažiausias pajamas gaunančių gyventojų būsto išlaidų našta buvo 10 procentinio punkto didesnė už 35,3 % ES vidurkį. Vyriausybė ėmėsi tam tikrų priemonių, įskaitant vadinamojo kainų stabdžio, kuriuo ribojamas nuomos kainų augimas (Mietpreisbremse), įgyvendino naujo nekilnojamojo turto pirkimo paramos schemą (Baukindergeld), taip pat pakeitė pagrindinį įstatymą, siekdama sudaryti sąlygas federaliniu lygmeniu finansiškai remti socialinio būsto statybą. Nepaisant to, naujo būsto vis dar pastatoma mažiau už paklausą ir gerokai mažiau už Vyriausybės nustatytą tikslą – 375 000 vienetų per metus. Gali prireikti papildomų priemonių, pavyzdžiui, paspartinti socialinio būsto statybą, pagerinti transporto galimybes, taip pat pertvarkyti žemės naudojimo ir statybos reglamentavimą;

               (14)Vokietija gavo daug naudos integruodamasi į bendrąją rinką ir atlieka svarbų vaidmenį ją toliau plėtojant. Tačiau konkurencijos kliūtys verslo paslaugų sektoriuje Vokietijoje tebėra didelės, palyginti su kitomis ES valstybėmis narėmis. Tai susiję su įvairiomis sritimis, įskaitant reglamentuojamąsias profesijas, kaip antai architektūros, inžinerijos ir teisinių paslaugų, kuriose yra reglamentavimo apribojimų, pvz., veiklos rūšių išskirtinis numatymas ir kainų bei mokesčių reguliavimas, kurie varžo konkurenciją. Tačiau nereguliuojamoms verslo paslaugoms bendroje verslo aplinkoje taip pat taikoma daugiau apribojimų, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis. Verslo paslaugų reguliavimo pokyčiai siekiant padidinti konkurenciją padidintų investicijų ir ekonominės veiklos efektyvumą ir veiksmingumą;

               (15)nors ankstesniais metais atlikta tam tikrų Vokietijos mokesčių sistemos patobulinimų, per pastaruosius metus padaryta nedidelė pažanga siekiant ją pertvarkyti, kad būtų skatinamos vidaus privačiosios investicijos ir augimas. Mokesčių sistema tebėra sudėtinga ir iškraipo sprendimų, pvz., dėl dalyvavimo darbo rinkoje, investavimo ir finansavimo, priėmimą, nors galėtų suteikti veiksmingesnių paskatų investuoti ir vartoti. Didžiausia pažanga padaryta darbo jėgos apmokestinimo srityje, tačiau to dar neatspindi duomenys. Vis dar yra galimybių mažinti iškraipomąjį poveikį turintį darbo jėgos apmokestinimą, mokesčių naštą perkeliant nuo darbo jėgos prie kitų pajamų šaltinių, kurie labiau remtų įtraukų ir tvarų augimą. 2018 m. darbuotojų (tiek gaunančių vidutinį, tiek mažą darbo užmokestį) darbo užmokesčio apmokestinimas (mokesčių pleištas) išliko vienas didžiausių ES. Darbuotojų socialinio draudimo įmokos yra ypač didelės, lyginant tarptautiniu mastu, o socialinio draudimo įmokos iš esmės sudaro maždaug du trečdalius mokesčių pleišto, pajamų mokestis – vieną trečdalį. Savo ruožtu, pajamos iš aplinkosaugos mokesčių, kaip BVP dalis, yra vienos mažiausių ES. Kapitalo sąnaudos ir efektyvusis vidutinis įmonių pelno mokesčio tarifas (jis įvairiuose regionuose skiriasi) yra vieni didžiausių ES. Efektyvusis vidutinis įmonių pelno mokesčio tarifas siekė 28,8 % (nacionalinis vidurkis), palyginti su 20 % ES vidurkiu. Dėl įmonių pelno mokesčio, vietos prekybos mokesčio ir solidarumo mokesčio sąveikos įmonių pelno mokesčio sistema yra sudėtinga, reikalauja didelių mokesčių administravimo sąnaudų ir iškraipo investicijų lygį ir vietą. Be to, įmonių pelno mokestis iškraipo finansavimo sprendimus, didindamas finansavimo prisiimant skolų patrauklumą, ir, 2017 m. duomenimis, yra trečias pagal dydį ES. Sumažinus nuosavo kapitalo išlaidas, galėtų padidėti privačiosios investicijos ir sustiprėti gana menkai išvystyta rizikos kapitalo rinka;

               (16)darbo rinka išlieka stipri, tačiau tam tikrų grupių darbo rinkos potencialas nepakankamai išnaudojamas. 2018 m. ketvirtą ketvirtį 20–64 m. asmenų užimtumo lygis išaugo iki 79,9 %, t. y. vieno iš aukščiausių ES. Iki 2019 m. pradžios nedarbas sumažėjo iki rekordiškai žemo lygio – 3,2 %. Vis labiau išryškėja didelis laisvų darbo vietų skaičius ir darbo jėgos trūkumas, dėl to kai kuriuose regionuose ir sektoriuose labai mažėja gamyba. Vis dėlto tam tikrų grupių, kaip antai moterų ir migrantų kilmės asmenų, darbo rinkos potencialas nėra pakankamai išnaudojamas. Vokietijoje labai daug moterų – 46,7 % – dirba ne visą darbo dieną. Darbo jėgos mokesčių, įskaitant mažesnį darbo užmokestį gaunančių asmenų, našta Vokietijoje išlieka palyginti didelė. Specialios susituokusių porų bendro pajamų apmokestinimo (Ehegattensplitting) taisyklės mažina papildomas šeimos pajamas uždirbančių asmenų paskatas dirbti daug daugiau valandų. Migrantų kilmės asmenų užimtumo lygis yra gerokai mažesnis nei vietos kilmės asmenų, ypač didelis atotrūkis tarp moterų. Imtasi priemonių pabėgėlių integracijai į darbo rinką remti, tačiau lieka neišspręstų problemų, be kita ko, jie neturi vokiečių kalbos žinių, neturi kvalifikacijos arba ji negali būti pripažįstama, rūpinasi vaikais ir giminaičiais, jiems trūksta patirties, susijusios su Vokietijos darbo rinkos neformaliomis taisyklėmis;

               (17)tai, kad į pensiją išeina kūdikių bumo kartos asmenys, turi didesnį poveikį Vokietijoje nei kitose ES šalyse. Ilguoju laikotarpiu šie demografiniai pokyčiai apsunkins Vokietijos viešųjų finansų būklę, galėtų sukelti pavojų pensijų adekvatumui ir galėtų apsunkinti šiuo metu nedidelės dalies vyresnio amžiaus gyventojų (65 m. ir vyresnių), kuriems gresia skurdas arba socialinė atskirtis, padėtį. Numatoma, kad iki 2040 m. Vokietija bus viena iš šalių, kuriose išlaidos socialinio draudimo pensijoms, palyginti su BVP, padidės daugiausia ES (1,9 procentinio punkto BVP), o socialinio draudimo pensijų naudos rodiklis sumažės 4,4 procentinio punkto, iki 37,6 %, kaip nurodyta 2018 m. ataskaitoje dėl senėjimo (Europos Komisija, 2018 m.). Po naujausių pensijų reformų išmokos tam tikroms grupėms padidėjo, tačiau nėra aišku, ar pasiektos socialinės išmokos atitinka jų dideles fiskalines išlaidas. Vyriausybė taip pat nustatė dvi ribas (doppelte Haltelinie): iki 2025 m. didžiausia pensijų įmokos norma turi būti 20 %, o minimalių pajamų pakeitimo norma – 48 %. Numatoma, kad norint išlaikyti šias ribas reikės didelių fiskalinių pervedimų – jaunesnėms kartoms teks dar didesnė našta. Be to, mažas pajamas gaunančių darbuotojų pajamų išėjus į pensiją adekvatumas išlieka problema;

               (18)nepaisant didėjančio darbo jėgos trūkumo, realiojo darbo užmokesčio augimas išlieka nedidelis, o nominalusis darbo užmokestis 2018 m. padidėjo 3,1 %. Be to, kalbant apie bendrą užimtumo lygį, iš esmės didėjo geriau apmokamo darbo visą darbo dieną vietų užimtumo lygis ir mažėjo nedidelė darbo ne visą darbo dieną dalis, todėl 2018 m. bendras darbo užmokestis augo, taip pat šiek tiek labiau nei našumas. Kolektyvinių derybų mastas toliau mažėjo (2 procentiniais punktais nuo 2016 iki 2017 m.) iki 49 % vakaruose ir 34 % rytuose. Sektorių aprėptis labai skiriasi: viešajame sektoriuje ir pramonės sektoriuje aprėptis didesnė, o paslaugų sektoriuje – kur kas mažesnė. Apskritai 2015 m. nustatytas minimalus darbo užmokestis buvo naudingas mažas pajamas gaunantiems darbuotojams. Labai padidėjo valandinis darbo užmokestis pačioje darbo užmokesčio skalės apačioje, ypač dviejų mažiausių darbo užmokesčio decilių. Tačiau mažas pajamas gaunančių darbuotojų dalis (ji 2017 m. siekė 22,5 %) išlieka gerokai didesnė už ES vidurkį. Žmonių, dirbančių tik smulkius darbus, skaičius 2010–2018 m. sumažėjo 6,8 %, o užimtumas, kuriam taikomas socialinio draudimo reikalavimas, per tą patį laikotarpį padidėjo maždaug 18,1 %. Pagerinus sąlygas, kuriomis skatinamas darbo užmokesčio augimas, būtų remiama vidaus paklausa ir prisidedama prie euro zonos perbalansavimo;

               (19)Vokietijoje aukštynkryptis socialinis judumas švietimo srityje yra žemas. Remiantis nacionaliniais šaltiniais, padaryta nedidelė pažanga mažinant socialinės ir ekonominės padėties poveikį švietimo rezultatams. Vokietija į švietimo ir mokymo sistemą sėkmingai integruoja neseniai atvykusius migrantus ir pabėgėlius. Tačiau migrantų kilmės asmenims paprastai kyla didesnių problemų nei vietos kilmės studentams (pvz., mokyklos nebaigusių asmenų skaičius ir sunkumai ieškant pameistrystės vietų). Klasės tampa vis labiau nevienalytės, taigi reikia dėti daug pastangų siekiant sustiprinti mokytojo profesiją, nes jau dabar labai trūksta mokytojų. Susirūpinimą dėl darbuotojų darbo rinkos rezultatų ateityje kelia darbuotojų, visų pirma 7,5 mln. žmonių, kuriems trūksta pagrindinių skaitymo ir rašymo įgūdžių, dalyvavimas suaugusiųjų mokymosi programose;

               (20)nors žmonių, kuriems gresia skurdas arba socialinė atskirtis, skaičius nuo 2014 m. (tada jis buvo didžiausias) sumažėjo, išlieka lygių galimybių problemų. Visų pirma skurdo arba socialinės atskirties rizika 2017 m. buvo 67 procentiniais punktais didesnė žemos kvalifikacijos darbuotojų vaikams nei aukštos kvalifikacijos darbuotojų vaikams. Šis skirtumas yra gerokai didesnis už ES vidurkį (53,9 procentinio punkto);

               (21)pašalinti tam tikrus rekomendacijose nustatytus trūkumus, visų pirma šalies ataskaitos
                  8
                D priede nurodytose srityse, galėtų padėti 2021–2027 m. laikotarpio ES fondų programavimas. Tai suteiktų Vokietijai galimybę atsižvelgiant į regioninius skirtumus optimaliai panaudoti šiuos fondus nustatytuose sektoriuose;

               (22)per 2019 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Vokietijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2019 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2019 m. stabilumo programą ir 2019 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Vokietija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vokietijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (23)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2019 m. stabilumo programą ir laikosi nuomonės, kad Vokietija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto;

               (24)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2019 m. nacionalinę reformų programą ir 2019 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Vokietijai 2019 ir 2020 m. imtis šių veiksmų:

               1.Laikantis vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, pasinaudoti fiskaline ir struktūrine politika siekiant tvariai padidinti privačiąsias ir viešąsias investicijas, ypač regionų ir savivaldybių lygmenimis. Vykdant su investicijomis susijusią ekonominę politiką sutelkti dėmesį į švietimą; mokslinius tyrimus ir inovacijas; skaitmeninimą ir itin didelio pralaidumo plačiajuosčio ryšio diegimą; darnųjį transportą bei energetikos tinklus ir įperkamą būstą, atsižvelgiant į regioninius skirtumus. Mokesčių naštą perkelti nuo darbo jėgos prie šaltinių, kurie labiau remtų įtraukų ir tvarų augimą. Stiprinti verslo paslaugų ir reglamentuojamųjų profesijų konkurenciją.

               2.Mažinti paskatas nedirbti daugiau valandų, taip pat mažinti didelį mokesčių pleištą, visų pirma mažai uždirbančių ir papildomas šeimos pajamas uždirbančių asmenų. Imtis priemonių siekiant užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą ir kartu išsaugoti adekvatumą. Stiprinti sąlygas, kurios skatintų didesnį darbo užmokesčio augimą, kartu atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį. Gerinti palankių sąlygų neturinčių grupių švietimo rezultatus ir įgūdžių lygį.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1004 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, Komisijos perskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką.

                     (8)

                        SWD(2019) 1004 final.