Avis juridique important

|

52004SC0497

Rekomendacija Tarybos sprendimas panaikinantis sprendimą del Portugalijos perviršinio biudžeto deficito – Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 12 dalies taikymas –  /* SEK/2004/0497 galutinis */

Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS panaikinantis sprendimą del Portugalijos perviršinio biudžeto deficito - Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 12 dalies taikymas -(pristatyta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. ĮANGA2002 m. liepos 25 d. Komisija gavo oficialų Portugalijos valdzios institucijų patvirtinimą, kad 2001 m. bendrasis valstybės biudzeto deficitas siekė 4,1 % BVP [1], virsydamas Sutartyje numatytą pamatinę vertę. Remdamasi siuo įrodymu 2002 m. rugsėjo 24 d. Komisija Portugalijai pradėjo taikyti pervirsinio biudzeto deficito tvarką ir parengė Sutarties 104 straipsnio 7 dalyje nurodytą pranesimą. 2002 m. spalio 16 d. Komisija parengė nuomonę, kurioje nustatyta, kad Portugalijos biudzeto deficitas buvo virsijamas. 2002 m. lapkričio 5 d. dėl to Taryba priėmė sprendimą [2]pagal 104 straipsnio 6 dalį.[1] Po vėlesnio perziūrėjimo - 4,4% BVP.[2] OL L 322, 2002 11 27.Tuo pačiu metu Taryba priėmė rekomendaciją, skirtą Portugalijai, pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį siekdama uzkirsti kelią pervirsiniam valstybės biudzeto deficitui. Taryba rekomendavo:,pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį Portugalijos Vyriausybei kaip galima greičiau uzkirsti kelią biudzeto deficito virsijimui;Portugalijos valdzios institucijoms veiksmingai įgyvendinti biudzeto planus 2002 metams siekiant sumazinti 2002 m. deficitą iki 2,8 % BVP. Taryba nustatė, kad iki 2002 m. gruodzio 31 d. Portugalijos Vyriausybė turi imtis visų reikiamų priemonių, kurios uzkirtų kelią pervirsiniam biudzeto deficitui;Portugalijos valdzios institucijoms priimti ir įgyvendinti reikiamas priemones, kad būtų uztikrintas valstybės biudzeto deficitas, 2003 m. nevirsijantis 3% BVP, ir kad valstybės skolų santykis 2003 m. nevirsytų 60 % BVP pamatinės vertės."Be rekomendacijos, kuri nurodyta Sutarties 104 straipsnio 7 dalyje, Taryba taip pat pasidziaugė, kad Portugalijos valdzios institucijos įsipareigojo i) iki 2004 m. pabaigos atnaujinti stabilumo programą, įskaitant visas reikalingas priemones siekiant įvykdyti vidutinio termino biudzetą, kuris būtų artimas balansui arba perteklinis, ir uztikrinti, kad skolų santykis vėl mazėtų; ii) ir toliau gerinti bendrų vyriausybinių duomenų rinkimą ir apdorojimą; ir iii) sustiprinti biudzeto politikos koordinavimo mechanizmus.2. Tarybos rekomendacijos laikymasis2a. 2002-2003 m. bendrasis vyriausybės balansas2001 m. valstybės biudzeto deficitas labai virsijo Sutartyje numatytą pamatinę vertę. Nors biudzeto deficito pervirsio dydis buvo nustatytas 2002 m. liepos mėn. [3], naujai isrinkta vyriausybė jau 2002 m. balandzio mėn. parlamentui pateikė atitaisymo biudzetą, į kurį buvo įtrauktos konsolidavimo priemonės, sudarančios apie 0,6 % BVP. Tačiau biudzeto disbalansas, kuris tęsėsi nuo 2001 m., ir silpnesnė negu buvo tikėtasi ekonominė veikla 2002 m. pabaigoje [4] privertė Portugalijos valdzios institucijas priimti vienkartinių priemonių, kurios sudarė 1,5 % BVP papildomų pajamų, siekiant, kad biudzeto deficitas nevirsytų 3 % BVP ribos jau 2002 m. Todėl bendrasis valstybės biudzeto deficitas sudarė 2,7 % BVP. 2002 m. cikliskai koreguotas balansas (angl. CAB) pagerėjo 2,3 BVP procentinio tasko ir siekė -2,6 % BVP, arba atmetus vienkartines priemones, sudarančias 0,8 procentinio tasko, jis siekė -4,1 % BVP.[3] Paskelbus ad-hoc darbo grupės, kuriai naujai isrinkta vyriausybė patikėjo valstybės sąskaitų nagrinėjimą, pranesimą. Ši darbo grupė buvo sudaryta is Finansų ministerijos, Portugalijos banko ir Nacionalinio statistikos instituto atstovų. Jos darbą tiesiogiai priziūrėjo Portugalijos banko valdytojas.[4] Ypač mokestinę amnestiją visų mokesčių palūkanų pridėtiniam mokesčiui ir socialinės apsaugos įmokų įsiskolinimams, kurie kaip papildomos įplaukos sudarė 1,0% BVP.Pagal pirmąjį Eurostato patvirtintą 2004 m. pervirsinio deficito tvarkos pranesimą bendrasis valstybės biudzeto deficitas 2003 m. siekė 2,8 % BVP. Jį galima palyginti su 2003 m. sausio mėn. stabilumo programoje nustatytu siektinu valstybės biudzeto deficitu, kuris sudarytų 2,4 % BVP. Didesnis nei planuota biudzeto deficitas susidarė dėl didelio mokesčių trūkumo [5], susijusio su netikėtu BVP kritimu 1,3 % 2003 m. (palyginus su pradiniu BVP augimo +1,3 % planu) ir zemo ekonominės veiklos mokesčių intensyvumo sio kritimo metu. Isskyrus mokestinių įsiskolinimų pardavimą, ekonominis nuosmukis sąlygojo mokestinių pajamų sumazėjimą iki 2,4 % 2003 m. palyginus su +4 % pradiniu planuotu biudzeto tikslu. Islaidų srityje vyriausybei pasisekė nevirsyti planuotų ribų. Visų pradinių islaidų augimas po truputį mazėjo nuo 8,9 % 2001 m. iki 7,8 % 2002 m. ir 4,1 % 2003 m. Tai atspindi stiprų vyriausybės suvartojimo mazėjimą dėl uzimtumo ir nominalaus atlyginimo kvazi-uzsaldymo. Atsizvelgus į visus siuos veiksnius, tokios pajamos ir islaidos galėjo sąlygoti valstybės biudzeto deficitą, 2003 m. virsijantį 3 % BVP ribą. Siekdamos to isvengti Portugalijos valdzios institucijos ėmėsi dviejų vienkartinių priemonių, kurios kartu sudarė 2,1 % BVP, t.y. valstybinės įmonės vyriausybei atliko vienkartinius ismokėjimus mainais perimdamos įsipareigojimą mokėti pensijas ir finansinei institucijai buvo parduota teisė ateityje rinkti mokestinių ir socialinės apsaugos įsiskolinimų įmokas. 2003 m. CAB pagerėjo 0,9 procentinio tasko ir siekė 1,7 % BVP arba, isskyrus vienkartines priemones, sudarančias 0,3 procentinio tasko, siekė 3,8 %.[5] Isskyrus vienkartines mokestinių ir socialinės apsaugos įmokų įsiskolinimų pardavimo operacijas.>TABELPOSITION>2b. Skolų santykis 2002-2003 m.Nuo 2001 m. iki 2003 m. bendrosios valstybės skolos ir BVP santykis isaugo dėl is esmės mazo ekonominio augimo ir didelio finansinių operacijų skaičiaus. Šios finansinės operacijos [6]atspindi islaidų įsiskolinimų sureguliavimą ir didelio valstybinių ligoninių skaičiaus virtimą valstybinėmis korporacijomis.[6] Priklausančios ,isteklių srauto tvarkymui"3. Tarybos rekomendacijose nurodytų isipareigojimų LAIKYMASISDėl Portugalijos valdzios institucijų įsipareigojimų, kuriuos jos pradėjo vykdyti Tarybai priėmus rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, biudzeto politikos koordinavimo mechanizmų stiprinimo srityje, buvo padaryta didelė pazanga, nes buvo priimtas Biudzetinės sistemos įstatymas ("Lei de Estabilidade Orįamental") ir surinkti bei apdoroti valstybiniai duomenys. Biudzetinės sistemos įstatymui suteikiama pirmenybė visų kitų, su biudzetu susijusių, įstatymų atzvilgiu, įgalinanti vyriausybę 2004 m. vietinės valdzios organams nustatyti nulinius grynųjų skolinimųsi reikalavimus; jei sių nulinių grynųjų skolinimųsi reikalavimų nesilaikoma, centrinės vyriausybės pervedimai kitiems metams gali būti sumazinti.Tačiau reikėtų paminėtu du dalykus: pirma, koordinavimo mechanizmų stiprinimas bus patikrintas tik po kitų vietinių valdzios institucijų rinkimų, kurie vyks 2005 m. rudenį, dėl neįprasto vietinių (investicijų) islaidų politinio ciklo; o antra, ketvirtinių vyriausybinių duomenų trūkumas vietiniuose valdzios organuose trukdė kas tris mėnesius sudaryti bendrąsias valstybines ataskaitas, nors duomenų apdorojimo srityje kas tris mėnesius kituose valdzios lygiuose buvo padaryta didelė pazanga4. Biudzeto perspektyvosPagal Komisijos tarnybų 2004 m. pavasario prognozes valstybės biudzeto deficitas 2004 m. sieks 3,4 % BVP. Tai galima palyginti su naujausiose stabilumo programoje nustatytu ir pirmajame 2004 m. pervirsinio biudzeto deficito tvarkos pranesime patvirtintu oficialiu biudzeto tikslu, siekiančiu 2,8 % BVP. Skirtumas gali būti apskaičiuotas atsizvelgiant į tris elementus: i) planuojamas BVP augimas yra ŧ procentinio tasko zemesnis negu Komisijos prognozėse; ii) daugelio 2003 m. pabaigoje vykdytų vienkartinių priemonių poveikį įplaukoms; ir iii) dalinį tokių vienkartinių operacijų pakeitimą t.y. nuo 2,1 % BVP 2003 m. iki 0,7 % BVP 2004 m. pagal iki siol zinomus vyriausybės planus. Pagal Komisijos 2004 m. pavasario prognozę, kuri remiasi įprastine nuostata ,jokių politikos pasikeitimų", numatoma, kad 2005 metais valstybės biudzeto deficitas sieks 3,8 % BVP atspindėdamas didelį neigiamą produkcijos stygių ir vienkartinių priemonių taikymo nutraukimą.Remiantis Komisijos tarnybų 2004 m. pavasario prognoze tikimasi, kad 2004 m. CAB sumazės 0,3 BVP procentinio tasko ir sieks 2,0 % BVP, nors taip atsitiks tik dėl vienkartinių priemonių sumazėjimo nuo 2,1 % BVP 2003 m. iki planuotų 0,7 % BVP. Taigi, 2003 m., isskyrus vienkartines priemones, CAB turėtų pagerėti 1,1 procentinio tasko ir siekti 2,7 % BVP (-3,8 % 2003 m.). 2003 m. gruodzio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje Portugalijos valdzios institucijos 2004 m. planavo CAB sumazinimą 0,6 BVP procentinio tasko, kuris tais pačiais metais siektų 1,1 % BVP.>TABELPOSITION>5. IsvadosPortugalijos valdzios institucijos laikėsi Tarybos rekomendacijos, kuri buvo parengta pagal 104 straipsnio 4 dalį, nuostatų. Konkrečiai, jos laikėsi rekomendacijos kaip įmanoma greičiau uzkirsti kelią biudzeto deficito virsijimui, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalyje, o siuo atveju ne vėliau kaip iki 2003 m. Be to, iki 2002 m. jos sumazino BVP ir jis nevirsijo 3 %, ir ėmėsi priemonių iki 2002 gruodzio mėn., t.y. iki Tarybos nustatyto termino priemonių kelio biudzeto deficito virsijimui uzkirsti. 2003 m. biudzeto deficitas taip pat nevirsijo 3 % BVP. Galiausiai, pagal pirmą pervirsinio biudzeto deficito tvarkos pranesimą 2004 m. skolų santykis, soktelėjęs nuo 58,1 % 2002 m. ir 55,6 % 2001 m., siekė 59,4 % BVP. Taigi, įvertinus visus veiksnius, galima teigti, kad Portugalijos valdzios institucijos 2003 m. pabaigė pervirsinio biudzeto deficito koregavimą, kaip nurodyta 2002 m. lapkričio 5 d. Tarybos rekomendacijoje. Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai panaikinti sprendimą dėl biudzeto deficito virsijimo Portugalijoje.Tačiau, siekiant isvengti, kad 2004 m. bendrasis valstybės biudzeto deficitas vėl virsytų 3 % BVP pamatinės vertės, būtina imtis papildomų priemonių. Komisijos tarnybų nuomone, 3 % BVP biudzeto deficito virsijimo pavojus 2004 m. sumazėtų, jei būtų imtasi papildomų priemonių, kurios sudarytų maziausiai Ŋ % BVP. Praėjusį rudenį sudarytuose biudzeto planuose (2004 m. biudzetui) buvo įtrauktos vienkartinių priemonių (nekilnojamojo turto pardavimas), kurių galėtų būti imtasi siekiant padengti biudzeto stygių, nuostatos. Be to, pasibaigus Komisijos 2004 m. Pavasario prognozėje nustatytam laikotarpiui, Portugalijos valdzios institucijos viesai pareiskė apie savo ketinimus toliau vykdyti (su nekilnojamuoju turtu susijusias) operacijas siekdamos, kad ir siais metais biudzeto deficitas nevirsytų 3% BVP. Vyriausybė turėtų pasinaudoti visomis galimybėmis vienkartinėms priemonėms pakeisti ilgalaikėmis priemonėmis, tokiu būdu uztikrindama konsolidavimo ilgalaikiskumą pagal plačių ekonominės politikos krypčių reikalavimus.Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS panaikinantis sprendimą dėl Portugalijos pervirsinio biudzeto deficitoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsizvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 12 dalį,atsizvelgdama į Komisijos rekomendaciją,(1) Tarybos sprendime 2002/923/EB [7], priimtame gavus Komisijos rekomendaciją pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį, buvo nustatyta, kad Portugalijoje buvo virsijamas biudzeto deficitas.[7] OL L322, 2002 11 27, p. 30.(2) Pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį Taryba parengė Portugalijai skirtą rekomendaciją siekiant uzkirsti kelią biudzeto deficito virsijimui( [8]). Rekomendacijoje, siejamoje su 1997 m. liepos 7 d.Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl pervirsinio deficito procedūros [9]įgyvendinimo paspartinimo ir paaiskinimo 3 straipsnio 4 dalimi, buvo nustatytas pervirsinio biudzeto deficito koregavimo, kuris turėtų būti baigtas per metus nuo jo nustatymo t.y. vėliausiai iki 2003 m., terminas.[8] 2002 m. lapkričio 5 d. Tarybos rekomendacija[9] OL L209, 1997 8 2, p. 6.(3) Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl biudzeto deficito virsijimo turi būti panaikintas, jeigu valstybės narės biudzeto deficitas, Tarybos nuomone, buvo istaisytas.(4) ,Vyriausybės" ir ,deficito" sąvokos nurodytos Protokole dėl pervirsinio biudzeto deficito tvarkos atsizvelgiant į antrąją Europos integruotų ekonominių sąskaitų sistemos (ESS) dalį.(5) Remiantis Komisijos pateiktais duomenimis iki 2004 m. kovo 1 d. Portugalijai pateikus ataskaitą, kaip nurodyta 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo [10]dėl pervirsinio deficito procedūros taikymo, is dalies pakeistame Tarybos reglamentu (EB) Nr. 475/2000 [11], ir Komisijos 2004 m. pavasario prognoze, padarytos sios isvados:[10] OL L332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su daliniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 351/2002 (OL L55, 2002 2 26, p. 23).[11] OL L 58, 2000 3 3, p. 1.- Bendrasis valstybės biudzeto deficitas 2003 m. siekė 2,8 % BVP palyginus su 2,7 % BVP 2002 m. ir 4,4 % BVP 2003 m. 2003 m. rezultatai atitiko Tarybos rekomendacijos, parengtos pagal 104 straipsnio 7 dalį, reikalavimus dėl valstybės biudzeto deficito nevirsijančio 3 % BVP vėliausiai iki 2003 m. Biudzeto koregavimas 2003 m. buvo pasiektas dėl einamųjų pajamų tvaraus augimo sulėtėjimo nuo 8,9 % 2001 m. iki 7,8 % 2002 m. ir 4,1 % 2003 m. Tačiau dabartinis ciklinis nuosmukis, kuris baigėsi 2003 m. nuosmukiu, sąlygojo didelį 2,6 procentinio tasko nuokrypį tarp sių metų BVP augimo ir pradinio biudzeto plano. Todėl 2003 m. susiformavo didelis mokestinių įplaukų stygius, kurio pasalinimui turėjo būti priimtos dvi vienkartinės priemonės, kurios kartu sudarė 2,1 % BVP,- Komisijos tarnybų 2004 m. Pavasario prognozėje numatyta, kad bendrasis valstybės biudzeto deficitas 2004 m. sieks 3,4 % BVP ir virsys oficialų 2,8 % BVP biudzeto deficito tikslą. Šis skirtumas atsirado dėl: i) mazesnio augimo nei numatyta biudzete; ii) pagrindinių vienkartinių priemonių, vykdytų 2003 m., poveikio; ir iii) planuoto tokių vienkartinių priemonių dalinio pakeitimo. Taigi, siekiant isvengti, kad 2004 m. ir vėlesniais metais bendrasis valstybės biudzeto deficitas vėl virsytų 3 % BVP pamatinės vertės, būtina imtis papildomų priemonių.- Pasibaigus Komisijos 2004 m. pavasario prognozėje nustatytam laikotarpiui, Portugalijos valdzios institucijos viesai pareiskė apie savo ketinimus toliau vykdyti (su nekilnojamuoju turtu susijusias) operacijas siekdamos, kad ir siais metais biudzeto deficitas nevirsytų 3 % BVP.- Pirmojo 2004 m. pervirsinio deficito tvarkos pranesimo duomenis 2003 m. valstybės skolos santykis nevirsijo 60 % pamatinės vertės pagal Tarybos rekomendacijos, parengtos pagal 104 straipsnio 7 dalį, reikalavimus, nors nuo 2001 m. jis palaipsniui krito, o pagal Komisijos tarnybų 2004 m. Pavasario prognozę 2004 m. jis sią ribą virsys.(6) Todėl Sprendimas 2002/923/EB turi būti panaikintas, nes atsizvelgiant į pavasario prognozėje nurodomą riziką, ypač svarbu, kas Portugalijos valdzios institucijos imtųsi atitinkamų priemonių, kad bendrasis valstybės biudzeto deficitas nevirsytų 3 % BVP.(7) Kad konsolidavimas būtų įvykdytas, ir siekiant galiausiai įvykdyti biudzeto būklės, artimos balansui, ar jį virsijančios, vidutinio termino tikslą pagal plačios ekonominės politikos krypčių reikalavimus, visos vienkartinės priemonės turėtų būti palaipsniui pakeičiamos ilgalaikėmis priemonėmis, o cikliskai koreguojama biudzeto būklė turėtų pagerėti maziausiai 0,5 procentinio tasko per metus.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisĮvertinus visus veiksnius, galima teigti, kad Portugalijos valdzios institucijos 2003 m. pabaigė pervirsinio biudzeto deficito koregavimą, kaip nurodyta 2002 m. lapkričio 5 d. Tarybos rekomendacijoje, skirtoje Portugalijai ir priimtoje pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalies nuostatas.2 straipsnisSprendimas 2002/923/EC panaikinamas.Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.Priimta Briuselyje, [...]Tarybos varduPirmininkas[...]


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 07 27
            COM(2016) 517 final
            Rekomendacija
            TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMASkuriuo Ispanijai skiriama bauda už tai, kad nesiėmė veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti

               Rekomendacija

               TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

               kuriuo Ispanijai skiriama bauda už tai, kad nesiėmė veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje, ypač į jo 6 straipsnį,

               kadangi:

               (1)2016 m. liepos 12 d. priimtu sprendimu Taryba nustatė, kad Ispanija nesiėmė veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti, kaip nurodyta 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacijoje, pateiktoje pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį;

               (2)Tarybai priėmus sprendimą pagal Sutarties 126 straipsnio 8 dalį, kad Ispanija nesiėmė veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti, Komisija Tarybai turėtų rekomenduoti skirti baudą;

               (3)iš principo Ispanijai skiriama bauda turėtų sudaryti 0,2 % ankstesnių metų jos BVP, tačiau ši suma gali būti sumažinta arba panaikinta remiantis išimtinėmis ekonominėmis aplinkybėmis arba tinkamai pagrįstu susijusios valstybės narės prašymu;

               (4)2015 m. Ispanijos BVP buvo 1081,19 mlrd. EUR. 0,2 % šio BVP sudaro 2162,38 mln. EUR;

               (5)pagal Reglamento (ES) Nr. 1173/2011 2 straipsnio 3 dalį „išimtinės ekonominės aplinkybės“ – tai aplinkybės, kai pamatinę vertę viršijantis valdžios sektoriaus biudžeto deficitas yra laikomas išimtiniu, kaip apibrėžta SESV 126 straipsnio 2 dalies a punkto antroje įtraukoje ir nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1467/97. Pagal pastarąjį reglamentą, toks deficito perviršis laikomas išimtiniu, kai jis susidaro: i) dėl neįprasto įvykio, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba ii) kai jis atsiranda dėl didelio ekonomikos nuosmukio, tai yra, neigiamo metinio BVP augimo rodiklio arba dėl susikaupusio produkcijos sumažėjimo užsitęsusiu labai lėto metinio BVP augimo, palyginti su augimo potencialu, laikotarpiu;

               (6)įvertinus pirmiau minėtų sąlygų pritaikymą Ispanijai, galima daryti tokias išvadas:

               po dešimties iš eilės ėjusių neigiamo realiojo BVP augimo ketvirčių Ispanijos ekonomika vėl pradėjo augti trečiąjį 2013 m. ketvirtį. Realiojo BVP augimas pasiekė 1,4 % 2014 m. ir paspartėjo iki 3,2 % 2015 m. Pagal atnaujintą Komisijos 2016 m. pavasario prognozę numatoma, kad 2016 m. realiojo BVP augimas pasieks 2,9 %. Šis dydis padidintas 0,3 proc. punkto, palyginti su Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, o tai nulėmė didesnis, nei buvo numatoma, viešasis ir privatusis vartojimas pirmąjį metų ketvirtį. Taigi, laikotarpiu, kurį apima 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacija (t. y. 2013–2016 m.), didelio ekonomikos nuosmukio nebuvo;

               be to, 2013–2016 m. laikotarpiu neįvyko jokių neįprastų įvykių, kurių vyriausybė negalėtų kontroliuoti ir kurie darytų didelį poveikį viešiesiems finansams. Nors infliacija Ispanijoje netikėtai buvo nedidelė, o 2014 m. net neigiama, jos poveikis viešiesiems finansams nebuvo didelis, nes jį iš esmės atsvėrė didesnis, nei tikėtasi, realiojo BVP augimas, greitas darbo vietų kūrimas ir augimo struktūra, kuriai būdingos didelės mokestinės pajamos, palankios deficito mažinimui;

               (7)todėl išimtinių ekonominių aplinkybių, kurios suteiktų pagrindą sumažinti baudos sumą, nėra;

               (8)2016 m. liepos 13 d. Ispanija pateikė Komisijai pagrįstą prašymą Tarybai rekomenduoti skirti nulinio dydžio baudą. Savo prašymui pagrįsti Ispanija pateikė tokias priežastis:

               (9)Ispanija primena savo svarbius laimėjimus, pasiektus įgyvendinant didelio masto reformų darbotvarkę nepaisant labai sudėtingų ekonominių aplinkybių, kurie turėjo lemiamos reikšmės palaikant tvirtą ekonominės veiklos atsigavimą ir darbo vietų kūrimą, taip pat susikaupusio disbalanso naikinimą. Be to, ji taip pat akcentuoja dideles fiskalines pastangas, įdėtas po krizės, ir neigiamą mažos ir net neigiamos infliacijos poveikį fiskalinio koregavimo procesui ir visai ekonomikai. Taip pat iškelta klausimų dėl metodikos, susijusių su tariamu dabartinės metodikos nepajėgumu įvertinti atitiktį Stabilumo ir augimo paktui siekiant Ispanijos atveju atsižvelgti į netikėtą neigiamą infliaciją arba tiksliai įvertinti potencialų BVP augimą. Galiausiai ji praneša apie priemones ir įsipareigojimus, kurių imtasi valdžios sektoriaus deficitui mažinti 2016 m., ir patvirtina įsipareigojimą perviršinį deficitą panaikinti iki 2017 m.;

               (10)įvertinus pirmiau minėtus argumentus galima daryti toliau pateikiamas išvadas;

               (11)per keletą pastarųjų metų Ispanijos ekonomika iš esmės pasikeitė, be kita ko, dėl reformų, kurių imtasi sudėtingoje ekonominėje aplinkoje ir kurios padėjo sumažinti esamą nelankstumą darbo ir produktų rinkose. Patikimas ekonomikos atsigavimo pagrindas sukurtas 2014 m. pradžioje sėkmingai užbaigus finansinės pagalbos programą Ispanijos finansų įstaigoms rekapitalizuoti ir kartu ėmusis svarbių struktūrinių reformų. Be to, užbaigusi programą Ispanija ir toliau įgyvendino struktūrines reformas, įskaitant nemokumo sistemos reformą, bankų sektoriaus restruktūrizavimo užbaigimą, viešojo administravimo reformą ir nepriklausomos fiskalinės tarybos sukūrimą. Kartu su pinigų politika ir tvirtesne euro zonos valdymo sistema tai padėjo susigrąžinti kapitalo srautus į šalį ir pagerino finansines sąlygas. Antrąjį 2013 m. pusmetį atsigavus augimui, pajudėjo vidaus ir išorės perbalansavimas, kurį taip pat palaikė reformų paskatintas konkurencingumo augimas. Ekonomikai atsigaunant ryžtingai kuriamos darbo vietos, o prie to prisideda tolesnis darbo užmokesčio augimo ribojimas ir darbo rinkos reformų poveikis. Nepaisant vykstančio ekonomikos perbalansavimo, tebereikia spręsti svarbius uždavinius, nes vis dar didelė privačiojo ir viešojo sektorių skola, kurią rodo labai dideli grynieji išorės įsipareigojimai, šaliai kelia riziką, susijusią su rinkos nuotaikų pokyčiais, o vis dar didelis nedarbas stabdo ekonominį koregavimą;

               (12)nors Ispanija nesiėmė veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti laikydamasi 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacijos, reikėtų pripažinti, kad Ispanija 2012 m. ir mažesniu mastu 2013 m. biudžetuose jau ėmėsi didelių fiskalinių pastangų perviršiniam deficitui panaikinti. Įgyvendinus šias esmines fiskalines struktūrines pastangas ir susidarius sunkioms ekonominėms sąlygoms, turėjusioms neigiamos įtakos socialinei sanglaudai, atsirado nenoras tęsti konsolidavimą, kuris pabrėžtas 2016 m. liepos 12 d. Tarybos sprendime. Nepaisant tvirto ekonomikos atsigavimo nuo trečiojo 2013 m. ketvirčio, iš tikrųjų laikotarpiu, kurį apima paskutinė Tarybos rekomendacija, Ispanijoje vis susidarydavo nepalankios ekonominės sąlygos. Gamybos apimties atotrūkis 2013 m. pasiekė − 8,5 % potencialiojo BVP ir, nors greitai gerėjo, 2015 m. vis dar buvo iš esmės neigiamas, t. y. − 4,0 %. Nedarbo lygis aukščiausią tašką, t. y. 26,1 %, pasiekė 2013 m., po krizės paaštrėjo socialinė atskirtis ir nelygybė, o bendra asmenų, kuriems gresia skurdo ar socialinės atskirties rizika, dalis 2014 m. sudarė 29,2 % – tai vienas iš didžiausių rodiklių ES;

               (13)šiomis aplinkybėmis, nors kai kurios priemonės, kurių imtasi per keletą pastarųjų metų, turėjo neigiamą tiesioginį poveikį viešiesiems finansams, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu jos gali prisidėti prie augimo ir užimtumo, o kartu ir prie viešųjų finansų tvarumo. Atleidimas nuo socialinio draudimo įmokų ir jų sumažinimas prisidėjo prie ilgalaikio valdžios sektoriaus deficito, bet tam tikru mastu palaikė socialinę sanglaudą, nes buvo orientuotas į mažas pajamas gaunančius asmenis, žemesnės kvalifikacijos darbuotojus ir naujas nuolatines sutartis sudariusius darbuotojus. 2014 m. pabaigoje priimtomis mokesčių reformomis, nors joms ir skirtas per mažas finansavimas, siekiama mokesčių struktūrą padaryti palankesnę augimui, taip pat pagerinti mokesčių valdymą ir teisingumą;

               (14)sveikintina, kad 2016 m. Ispanijos Laikinoji Vyriausybė ėmėsi deficito mažinimo priemonių laikydamasi 2016 m. kovo 9 d. Komisijos rekomendacijos dėl priemonių, kurių turi imtis Ispanija, siekdama laiku panaikinti perviršinį deficitą. Konkrečiai, siekdama įgyvendinti vietos teisės aktų nuostatas, kuriomis užtikrinamas regioninės valdžios fiskalinės drausmės vykdymas, balandžio 6 d. Vyriausybė pareikalavo, kad 12 regioninės valdžios institucijų patvirtintų biudžeto asignavimų sumažinimą siekiant užtikrinti 2016 m. jų deficito tikslų laikymąsi. Nors iki šiol tų valdžios institucijų priimto 2016 m. išlaidų sumažinimo suma kur kas mažesnė už 2016 m. stabilumo programoje nurodytą numatomą sumą, Ispanijos centrinė valdžia patvirtino maždaug 0,2 % BVP dydžio biudžeto asignavimų sumažinimą. Liepos 13 d. Ispanijos Laikinoji Vyriausybė pranešė apie savo įsipareigojimą įgyvendinti papildomas pageidautinas deficito mažinimo priemones. Pajamų srityje numatyta, kad įmonių pelno mokesčio įstatymo pakeitimais, kurie bus priimti, kai tik bus suformuota nauja vyriausybė, bus atsvertas maždaug 0,5 % BVP pajamų praradimas, numatomas 2016 m. dėl įmonių pelno mokesčio dalinių mokėjimų (isp. pagos fraccionados) reglamentavimo pokyčių, siekiant užtikrinti, kad įmonių pelno mokesčio pajamos pasiektų 2016 m. stabilumo programoje numatytą lygį. Išlaidų srityje centrinės valdžios finansinių metų pabaigos datos paankstinimas, dėl kurio teisės aktas priimtas liepos 14 d., gali padėti apriboti išlaidų pokyčius antrąjį 2016 m. pusmetį. Vis dėlto kyla nemaža šių priemonių įgyvendinimo rizika, visų pirma susijusi su tuo, ar Parlamentas laiku priims reikiamus įmonių pelno mokesčio įstatymo pakeitimus ir ar jų užteks numatomam įmonių pelno mokesčio pajamų trūkumui atsverti. Be to, Vyriausybė įsipareigojo imtis papildomų mokestinio sukčiavimo prevencijos priemonių;

               (15)Ispanijos pagrįstame prašyme Komisijai taip pat akcentuojamas neigiamas mažos ir net neigiamos infliacijos poveikis fiskalinio koregavimo procesui ir visai ekonomikai. Kaip teigta ir 2016 m. liepos 12 d. Tarybos sprendime, 2013–2015 m. infliacija Ispanijoje (kuri vertinama pagal BVP defliatorių) iš tiesų buvo gerokai mažesnė už pateiktąją pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta rekomendacija (2014 m. ji net buvo neigiama, t. y. − 0,4 %). Tačiau mažos ar net neigiamos infliacijos neigiamą poveikį Ispanijos fiskaliniams rezultatams iš esmės atsvėrė didesnis, nei numatyta, realiojo BVP augimas;

               (16)Ispanija taip pat kelia klausimų dėl metodikos, susijusių su tariamu dabartinės veiksmingų priemonių vertinimo metodikos nepajėgumu įvertinti atitiktį Stabilumo ir augimo paktui siekiant Ispanijos atveju atsižvelgti į netikėtą neigiamą infliaciją arba tiksliai įvertinti potencialų BVP augimą. Kiek tai susiję su Ispanijoje įgyvendintų struktūrinių pastangų galimu nuvertinimu, reikėtų turėti omenyje, kad vertindama potencialų augimą Komisija taiko bendrai sutartą ir Tarybos patvirtintą gamybos funkcijos metodiką. Kiek tai susiję su neigiamos infliacijos poveikiu, Komisija savo analitiniame darbe pripažįsta, kad sutarta fiskalinės priežiūros metodika, remiantis nominaliojo balanso duomenų korekcija pagal potencialios gamybos apimties įverčius, esant neigiamos infliacijos sukrėtimui gali lemti struktūrinių pastangų nuvertinimą. Tačiau šį metodą papildo fiskalinių pastangų vertinimo iš apačios į viršų priemonė, pagal kurią vertinama, ar pasiekti išlaidų tikslai ir įgyvendintos planuotos diskrecinės pajamų srities priemonės. Priešingai nei vertinant struktūrinio balanso pokytį, pagal šią vertinimo iš apačios į viršų priemonę tikėtina fiskalines pastangas po dezinfliacijos sukrėtimo pervertinti. Ispanijos atveju ir naudota tokio vertinimo iš apačios į viršų metodika rodo, kad 2013–2015 m. sukauptų pastangų nebuvo, palyginti su rekomenduotu 3,0 % BVP sukauptų struktūrinių pastangų dydžiu;

               (17)atsižvelgiant į Ispanijos pagrįstą prašymą ir anksčiau išdėstytus argumentus, visų pirma 2012 m. Ispanijos Vyriausybės pradėtas ir dar tebevykdomas esmines struktūrines reformas, sudėtingą ekonominę aplinką 2013 m. Tarybos rekomendacijos apimamu laikotarpiu, deficito mažinimo įsipareigojimus, apie kuriuos Ispanijos Laikinoji Vyriausybė pranešė pagrįstame prašyme, kartu su konsolidavimo priemonėmis, įgyvendintomis laikantis 2016 m. kovo 9 d. Komisijos rekomendacijos dėl priemonių, kurių turi imtis Ispanija, kad laiku panaikintų perviršinį deficitą, laikoma, kad yra pagrindo panaikinti 0,2 % BVP dydžio baudą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Ispanijai skirtina 0,2 % BVP dydžio bauda už tai, kad nesiėmė veiksmingų priemonių pagal 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją, yra panaikinama.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Ispanijos Karalystei.

               Priimta Briuselyje

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006SC1443

Rekomendacija Tarybos sprendimas pagal 104 straipsnio 8 dalį nustatantis, kad Lenkija nesiėmė tinkamų veiksmų, atsižvelgdama į Tarybos rekomendacijas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį  /* SEK/2006/1443 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 14.11.2006SEK(2006) 1443 galutinisRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpagal 104 straipsnio 8 dalį nustatantis, kad Lenkija nesiėmė tinkamų veiksmų, atsižvelgdama į Tarybos rekomendacijas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pagrindiniai faktai: Lenkijos perviršinio deficito procedūraPerviršinio deficito procedūrą (PDP) reglamentuoja Sutarties 104 straipsnis ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97[1] dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo, kuris yra Stabilumo ir augimo pakto sudėtinė dalis.Atsižvelgdama į 2004 m. pavasario Komisijos ekonominę prognozę[2], pagal kurią 2003 m. deficitas siekė 4,1 % BVP[3], 2004 m. gegužės 12 d. Komisija inicijavo perviršinio biudžeto procedūros taikymą Lenkijai pagal Sutarties 104 straipsnio 3 dalį[4]. 2004 m. gegužės mėn. Lenkija pateikė konvergencijos programą, o 2004 m. liepos 5 d. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, priėmė nuomonę[5]. Tuo pat metu atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Lenkijoje yra susidaręs perviršinis deficitas, todėl pagal 104 straipsnio 7 dalį Lenkijos valdžios institucijoms pateikė rekomendaciją, kaip deficitą sumažinti[6]. Rekomendacijoje Taryba paragino Lenkijos valdžios institucijas „ kuo skubiau ištaisyti esamą perviršinio biudžeto deficito padėtį “ ir „ vidutinės trukmės laikotarpiu imtis veiksmų, siekiant patikimu ir subalansuotu būdu sumažinti biudžeto deficitą, kad 2007 m. jis būtų mažesnis negu 3 % BVP, laikantis 2004 m. liepos 5 d. Tarybos nuomonėje dėl konvergencijos programos, pateiktoje 2004 m. gegužės mėn., nurodyto biudžeto deficito mažinimo plano “, kiekvienais metais nustatant tokius tikslus: „ 2004 m. – 5,7 % BVP, 2005 m. – 4,2 % BVP, 2006 m. – 3,3 % BVP, o 2007 m. – 1,5 % BVP “. Taryba nustatė galutinį terminą – 2004 m. lapkričio 5 d. – iki kurio būtina imtis efektyvių veiksmų „ įgyvendinant priemones, numatytas 2005 m. biudžeto deficitui sumažinti iki nustatyto dydžio “. Lenkijai taip pat buvo rekomenduota „ skirti galimas papildomas lėšas bendrajam valstybės biudžeto deficitui sumažinti “. Be to, Taryba paragino Lenkijos valdžios institucijas „ užtikrinti įsiskolinimo santykio didėjimo sustabdymą “.2. Valdžios sektoriaus duomenys, pateikti remiantis perviršinio deficito procedūra ir pensijų sistemos reformomis2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendime dėl pensijų sistemų sektorių klasifikavimo nustatyta, kad nustatyto dydžio pensijų įmokų kaupimo sistemų negalima laikyti socialinės apsaugos sistemomis, todėl jų negalima laikyti valdžios sektoriaus dalimi. Tai buvo pamatinis sprendimas, todėl prieš jį įgyvendinant reikėjo dvišalių diskusijų su valstybėmis narėmis.Vykstant minėtoms diskusijoms Eurostatas pripažino, kad „ kai kurioms valstybėms narėms gali prireikti pereinamojo laikotarpio, kad jos įgyvendintų sprendimą ir išvengtų kliūčių vykdydamos biudžeto politiką “[7] . Eurostato nustatytas trejų metų pereinamasis laikotarpis baigsis 2007 m. balandžio 1 d., t. y. dieną, iki kurios reikia pateikti pirmąjį 2007 m. fiskalinį pranešimą.Šiuo metu Lenkija naudojasi pereinamuoju laikotarpiu dėl 1999 m. įgyvendintos pensijų reformos. Taigi nustatyto dydžio socialinės įmokos į pensijų kaupimo fondus ir jų surinktos kitos pajamos (bei patirtos išlaidos) užregistruotos kaip valdžios sektoriaus pajamos (ir išlaidos) – dėl to šiek tiek sumažėjo deficito ir skolos dydis. Baigiantis pereinamajam laikotarpiui galios tik apibrėžtis, apimanti pensijų reformos išlaidas.Apie 20 % įplaukų, kurias sudaro einamosios pensijų įmokos, buvo nukreiptos į nustatyto dydžio pensijų įmokų kaupimo sistemas. Nors dėl šios reformos ilgalaikis valstybės finansų tvarumas gerėja, ji darys neigiamą poveikį biudžetui trumpuoju laikotarpiu: naujausiais duomenimis, 2006 ir 2007 m. reformos išlaidos kasmet sieks maždaug 2 % BVP.2004 m. liepos 5 d. Tarybos patvirtintame deficito sumažinimo plane neįskaičiuotos 1999 m. įgyvendintos Lenkijos pensijų reformos išlaidos. Tarybai vertinant pirmąją Lenkijos konvergencijos programą (2004 m. liepos 5 d.) buvo numatoma, kad Lenkijos pensijų reformos išlaidos kasmet atsieis 1,6 % BVP. Atitinkamai Taryba nuomonėje dėl programos nurodė, kad „ gali reikėti pataisyti numatytus skaičius, susijusius su deficitu, padidinant juos iki 1,6 BVP procentinio punkto .“ Atsižvelgdama į 2007 m. siektiną 1,5 % BVP ribą ir į neigiamą riziką, nuolat siejamą su biudžeto konsolidavimo strategija, Taryba nuomonėje priėjo prie išvados, kad „ programoje numatyta biudžeto strategija gali būti nepakankama norint per programos laikotarpį [t. y. iki 2007 m.] deficitą sumažinti iki žemesnio nei 3 % BVP “.3. Pokyčiai iki 2005 m.Pasibaigus 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacijoje nustatytam terminui (2004 m. lapkričio 5 d.), 2004 m. gruodžio 14 d. komunikate Tarybai Komisija priėjo prie išvados, kad atsižvelgiant į 2005 m. siektiną deficitą, pagal Lenkijos perviršinio deficito procedūrą tolesnių veiksmų imtis nebuvo būtina[8].Remdamasi Komisijos rekomendacija, 2005 m. vasario 17 d. Taryba pateikė nuomonę[9] dėl Lenkijos atnaujintos 2004 m. lapkričio mėn. konvergencijos programos. Atnaujintoje programoje 2007 m. siektinas deficitas padidintas, nes numatyta, kad valdžios sektoriaus deficitas laipsniškai mažės – nuo 5,4 % BVP 2004 m. iki 2,2 % BVP 2007 m. (palyginti su anksčiau numatytu 2007 m. siektinu 1,5 % BVP deficitu). Šie skaičiai buvo padidinti nepaisant nuolatinio spartaus augimo (programoje numatyta, kad kasmet augimas vidutiniškai sieks daugiau kaip 5 %), o 2004–2006 m. deficito skaičiai ir prognozės buvo sumažinti. Nuomonėje Taryba atkreipė dėmesį į su biudžeto konsolidavimo strategija siejamą neigiamą riziką ir perspėjo, kad „ siekiamas deficito lygis turės būti padidintas maždaug 1,5 procentinio punkto. Ši korekcija reiškia tai, kad remiantis atnaujinta programa ir nesant papildomų taupymo priemonių, Lenkija negalės sumažinti deficito tiek, kad programos paskutiniais metais jis būtų mažesnis negu 3 % “, nes siektinas deficitas 2007 m. būtų apie 3,7 % BVP, įskaičiuojant pensijų reformos išlaidas. Be to, Taryba įspėjo apie fiskalinio konsolidavimo plane numatytų priemonių, kurių įgyvendinimas atidėtas arba kurios nevisiškai įgyvendintos, riziką. Todėl Taryba paragino Lenkiją inter alia sustiprinti fiskalinį koregavimą po 2005 m. ir sumažinti 2007 m. siektiną deficitą. Tiesą sakant, įgyvendinta tik maža dalis priemonių. Tačiau 2005 m. fiskaliniai duomenys buvo geresni nei tikėtasi (2,5 % BVP).4. Pokyčiai 2006 m. ir perspektyvos 2007 m.Nepaisant 2005 m. vasario 17 d. Tarybos nuomonėje pateikto raginimo, 2006 m. sausio mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje keliamas tikslas tik iš lėto mažinti valdžios sektoriaus deficitą (kasmet vidutiniškai apie 0,3 % BVP 2006–2008 m.), siekiant atitikti biudžeto konvergencijos kriterijus iki teisės aktuose numatyto laikotarpio pabaigos (t. y. iki 2009 m. pabaigos). Be to, nors 2004–2006 m. deficito duomenys ir prognozės buvo dar kartą sumažinti, programoje patvirtintas 2007 m. siektinas 2,2 % BVP deficitas (neįskaičiuojant pensijų reformos išlaidų). Taip pat programoje 0,4 % BVP padidintos pensijų reformos išlaidos. Įskaičiuojant pensijų reformos išlaidas, 2007 m. siektinas deficitas buvo didesnis nei ankstesnėje atnaujintoje programoje (4,1 % BVP, palyginti su 3,7 % BVP), nes buvo numatyta, kad iš naujo įvertintos pensijų reformos išlaidos 2007 m. sieks 1,9 % BVP.Atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją 2006 m. kovo 14 d. Taryba priėmė nuomonę dėl atnaujintos 2006 m. sausio mėn. konvergencijos programos. Taryba atkreipė dėmesį į su biudžeto konsolidavimo strategija siejamą įvairią riziką, pavyzdžiui, santykinai palankias augimo prielaidas paskutiniais programos metais (2008 m.), santykinai optimistines prielaidas, susijusias su mokesčių lankstumu, ir galimus sunkumus kontroliuojant socialines išlaidas. Taryba priėjo prie išvados, kad „ konvergencijos programoje numatoma tam tikra pažanga, tačiau nenumatoma 2007 m. efektyviai ištaisyti perviršinį deficitą (...) ir kad Komisija ketina rekomenduoti tolesnes priemones pagal perviršinio deficito procedūrą, kaip reikalaujama Stabilumo ir augimo pakte “. Be to Taryba paminėjo, kad programos laikotarpiu planuojama kasmet vidutiniškai 0,25 % BVP gerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą balansą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, apskaičiuotą Komisijos tarnybų remiantis bendrai sutarta metodika ir naudojant programoje pateiktus duomenis.2007 m. biudžeto projekte (priimtame 2006 m. rugsėjo 27 d.) numatyta, kad 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas sieks 2,1 % BVP (neįskaičiuojant pensijų reformos išlaidų), palyginti su siektinu 2,6 % BVP deficitu, nurodytu 2006 m. sausio mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje (bei 3,3 %, kaip akcentavo Taryba 2004 m. liepos mėn. rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį). Geresni rezultatai rodo, kad gauta daugiau įplaukų (ypač fizinių asmenų pajamų mokesčio) dėl spartesnio nei planuota augimo ir labiau apriboto išlaidų augimo, pirmiausia dėl mažesnių nei numatyta valstybės investicijų. 2007 m. biudžeto projekte Lenkijos vyriausybė pateikė šiuos vėlesniais metais siektino deficito skaičius: 2007 m. – 1,7 %, 2008 m. – 1,2 %, o 2009 m. – 0,5 %.Šiuo metu iš naujo nustatytas 1,7 % BVP siektinas deficitas 2007 m. (neįskaičiuojant pensijų reformos išlaidų) yra artimesnis, bet vis tiek viršija pradinį 1,5 % BVP deficito tikslą, nustatytą Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį. Tačiau anot Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozės, 2007 m. deficitas sieks 2 % BVP (neįskaičiuojant pensijų reformos išlaidų). Todėl Komisijos tarnybos atsargiau vertina pajamų prognozes, ypač tiesioginių mokesčių pajamas (nominaliosios pajamos didės 9,7 %, nepaisant planuojamo mokesčių grupių indeksavimo ir mokesčių sumažinimo, taikomo šeimoms priklausomai nuo vaikų skaičiaus, palyginti su numatomu 6,2 % nominaliu BVP augimu). Be to, kyla neaiškumų dėl 2007 m. biudžeto duomenų, susijusių su vietos valdžios institucijomis. Galiausia atrodo, kad socialinės išlaidos bus didesnės dėl priimtų teisės aktų, kurie nevisiškai atitinka 2007 m. biudžeto projektą.Biudžeto pokyčiai 2005–2008 m.% BVP, jei nenurodyta kitaip | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Pensijų reformos išlaidos(2) | 1.9 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 2.1 | 2.1 |Valdžios sektoriaus balansas, įskaitant Eurostato sprendimą | −4.4 | −4.2 | −4.1 | −4.0 | −3.7 | −3.9 | −3.3 |Pirminis balansas | 0.1 | 0.2 | 0.3 | 0.4 | 0.8 | 0.6 | 1.3 |Struktūrinis balansas(1) | −2.3 | −2.3 | n.d. | −2.1 | n.d. | −1.8 | n.d. |Pirminis struktūrinis balansas(1) | 0.2 | 0.1 | n.d. | 0.3 | n.d. | 0.6 | n.d. |Bendroji valstybės skola | 42.0 | 42.4 | 42.4 | 43.1 | 43.1 | 42.7 | 42.7 |Pm Realaus BVP augimas (%) | 3.5 | 5.2 | 5.2 | 4.7 | 4.6 | 4.8 | 4.8 |Pm Gamybos apimties atotrūkis | −0.3 | 0.4 | n.d. | 0.3 | n.d. | 0.1 | n.d. |(1) Pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir laikinųjų priemonių (Lenkijos atveju nulis). (2) Pensijų reformos išlaidos apskaičiuotos kaip skirtumas tarp i) valstybės biudžeto deficito, apskaičiuoto pagal ESS95 taisykles bei 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimą, ir ii) alternatyvaus valstybės biudžeto deficito, apskaičiuoto darant prielaidą, kad pensijų sistema liks priskirta valdžios sektoriui. (3) Prielaida, kad politika nesikeis. Šaltiniai: Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozė (KOM) ir Finansų ministerijos (FM) 2007 m. biudžetas |5. IšvadosGalima pateikti tokias šio vertinimo išvadas:-  2007 m. siektinas deficitas (1,7 % BVP neįskaičiuojant pensijų reformos išlaidų) yra didesnis už deficitą, kurį 2004 m. liepos mėn. patvirtino Taryba (1,5 % BVP), esant daug geresniems nei tikėtasi 2004–2006 m. biudžeto duomenims.-  Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2007 m. deficitas sieks 2,0 % BVP, t. y. 0,3 % BVP viršys Lenkijos valdžios institucijų užsibrėžtą pasiekti deficitą.-  2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų sistemų klasifikavimo įgyvendinimui skirtas pereinamasis laikotarpis baigsis 2007 m., o nustatyto dydžio pensijų įmokų kaupimo fondai bus atskirti nuo valdžios sektoriaus. Dėl to reikės padidinti Lenkijos deficito skaičius. 2007 m. siektinas 1,7 % BVP deficitas (neįskaičiuojant pensijų reformos išlaidų) bus maždaug 3,7 % BVP (įskaičiuojant pensijų reformos išlaidas). Remiantis Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognoze, valdžios sektoriaus deficitas sieks 4 % BVP (įskaičiuojant pensijų reformos išlaidas).-  Atsižvelgiant į tai, kad egzistuoja rizika, jog deficitas 2007 m. bus didesnis už užsibrėžtą pasiekti ribą, kaip nurodyta Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje, minėtas deficitas gerokai viršija 3 % BVP deficito pamatinę vertę, todėl jo negalima laikyti atitinkančiu Tarybos rekomendacijas dėl perviršinio biudžeto deficito ištaisymo ne vėliau kaip iki 2007 m.Atsižvelgdama į šiuos nustatytus faktus Komisija mano, kad nors Lenkijos fiskalinė būklė pagerėjo, Lenkijos valdžios institucijos, reaguodamos į Tarybos rekomendacijas (2004 m. liepos) pagal 104 straipsnio 7 dalį, nesiėmė tinkamų veiksmų perviršiniam deficitui ištaisyti iki 2007 m., todėl ji rekomenduoja Tarybai priimti sprendimą pagal 104 straipsnio 8 dalį[10].Valdžios sektoriaus balanso tikslai ir rezultatai bei pensijų reformos išlaidos (% BVP)2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |2004 m. gegužės mėn. KP | PRI neįskaičiuotos | –5.7 | –4.2 | –3.3 | –1.5 | n.d. |numatytos PRI | 1.6 | 1.6 | 1.6 | 1.6 | n.d. |PRI įskaičiuotos* | –7.3 | –5.8 | –4.9 | –3.1 | n.d. |2004 m. lapkričio mėn. KP | PRI neįskaičiuotos | –5.4 | –3.9 | –3.2 | –2.2 | n.d. |numatytos PRI | 1.5 | 1.5 | 1.5 | 1.5 | n.d. |PRI įskaičiuotos* | –6.9 | –5.4 | –4.7 | –3.7 | n.d. |2006 m. sausio mėn. KP | PRI neįskaičiuotos | –3.8 | –2.9 | –2.6 | –2.2 | –1.9 |numatytos PRI | 1.8 | 1.8 | 2.0 | 1.9 | 1.8 |PRI įskaičiuotos* | –5.6 | –4.7 | –4.6 | –4.1 | –3.7 |2006 m. spalio mėn. FP | PRI neįskaičiuotos | –3.9 | –2.5 | –2.1 | –1.7 | –1.2 |Ir 2007 m. biudžeto projektas | numatytos PRI | 1.8 | 1.9 | 2.0 | 2.0 | 2.1 |PRI įskaičiuotos* | –5.7 | –4.4 | –4.1 | –3.7 | –3.3 |PRI = pensijų reformos išlaidos; KP = konvergencijos programa; FP = fiskalinis pranešimas * Valdžios sektoriaus balanso apibrėžtis, taikoma nuo 2007 m. pavasario. |RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASpagal 104 straipsnio 8 dalį nustatantis, kad Lenkija nesiėmė tinkamų veiksmų, atsižvelgdama į Tarybos rekomendacijas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalįEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 8 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,kadangi:(1) Pagal Sutarties 104 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valstybės biudžeto deficito.(2) Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir sparčiam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. Stabilumo ir augimo paktą sudaro 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[11], kuris buvo priimtas siekiant kuo greičiau ištaisyti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą.(3) Amsterdamo Europos Vadovų Tarybos 1997 m. birželio 17 d. Rezoliucijoje[12] visos šalys, ypač valstybės narės, Taryba ir Komisija, oficialiai raginamos tinkamai ir laiku įgyvendinti Sutartį bei Stabilumo ir augimo paktą.(4) 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendime dėl pensijų sistemų klasifikavimo[13] nustatyta, kad nustatyto dydžio pensijų įmokų kaupimo sistemų negalima priskirti socialinės apsaugos sistemai. Todėl šios sistemos negalima laikyti valdžios sektoriaus dalimi. Tai buvo pamatinis sprendimas, todėl prieš jį įgyvendinant reikėjo dvišalių diskusijų su valstybėmis narėmis. Vykstant minėtoms diskusijoms Eurostatas pripažino, kad „ kai kurioms valstybėms narėms gali prireikti pereinamojo laikotarpio, kad jos įgyvendintų sprendimą ir išvengtų kliūčių vykdydamos biudžeto politiką “[14]. Eurostato nustatytas trejų metų pereinamasis laikotarpis baigsis 2007 m. balandžio 1 d., t. y. dieną, iki kurios reikia pateikti pirmąjį 2007 m. fiskalinį pranešimą. Lenkija nusprendė pasinaudoti šiuo pereinamuoju laikotarpiu. Taigi nustatyto dydžio socialinės įmokos į pensijų kaupimo fondus ir jų surinktos kitos pajamos (bei patirtos išlaidos) užregistruotos kaip valdžios sektoriaus pajamos (ir išlaidos) – dėl to sumažėjo deficito ir skolos dydis.(5) 2004 m. liepos 5 d. Tarybos sprendimu 2005/183/EB[15] pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį buvo nuspręsta, kad Lenkijos biudžeto deficitas yra perviršinis.(6) Pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį 2004 m. liepos 5 d. Taryba taip pat priėmė rekomendaciją Lenkijos valdžios institucijoms kuo skubiau ištaisyti esamą perviršinio biudžeto deficito padėtį ir vidutinės trukmės laikotarpiu imtis veiksmų, siekiant patikimu ir subalansuotu būdu sumažinti biudžeto deficitą, kad 2007 m. jis būtų mažesnis negu 3 % BVP, laikantis biudžeto deficito mažinimo plan, išdėstyto konvergencijos programoje, kurią valdžios institucijos pateikė 2004 m. gegužės mėn. ir kuriai pritarta 2004 m. liepos 5 d. Tarybos nuomonėje, kiekvienais metais nustatant šiuos tikslus: 2004 m. – 5,7 % BVP, 2005 m. – 4,2 % BVP, 2006 m. – 3,3 % BVP, o 2007 m. – 1,5 % BVP. Taryba nustatė galutinį terminą – 2004 m. lapkričio 5 d. – iki kurio būtina imtis efektyvių veiksmų „įgyvendinant priemones, numatytas 2005 m. biudžeto deficitui sumažinti iki nustatyto dydžio“.(7) 2004 m. liepos 5 d. Tarybos patvirtintame deficito sumažinimo plane neįskaičiuotos 1999 m. įgyvendintos Lenkijos pensijų reformos išlaidos. Apie 20 % įplaukų, kurias sudaro einamosios pensijų įmokos, buvo nukreiptos į nustatyto dydžio pensijų įmokų kaupimo sistemas. Rengdama rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį Taryba ypač atsižvelgė į faktą, kad siektino deficito skaičius reikės padidinti, nes numatoma, jog Lenkijos pensijų reformos išlaidos kasmet sieks maždaug 1,5 % BVP. Atsižvelgidama į šį faktą ir į neigiamą riziką, nuolat siejamą su biudžeto konsolidavimo strategija (2004 m. gegužės), Taryba nuomonėje pažymėjo, kad „programoje numatytų biudžetinių priemonių nepakanka, kad programos laikotarpiu [t. y. iki 2007 m.] biudžeto deficitas būtų sumažintas iki mažesnės nei 3 % BVP vertės“.(8) Pasibaigus Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį nustatytam galutiniam terminui, t. y. 2004 m. lapkričio 5 d., 2004 m. gruodžio 14 d. komunikate Tarybai Komisija priėjo prie išvados, kad imtis tolesnių veiksmų Lenkijos atžvilgiu pagal perviršinio deficito procedūrą nebuvo būtina, nes Lenkijos vyriausybė ėmėsi efektyvių veiksmų dėl numatytų priemonių, kad pasiektų 2005 m. užsibrėžtą deficitą[16].(9) 2005 m. vasario 17 d. Taryba pateikė nuomonę dėl 2004 m. lapkričio mėn. atnaujintos Lenkijos konvergencijos programos. Atnaujintoje programoje 2007 m. siektinas deficitas padidintas iki 2,2 % BVP (nuo 1,5 %, nurodyto 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje), t. y. siekia apie 3,7 % BVP įskaičiuojant pensijų reformos išlaidas. Šie skaičiai buvo padidinti nepaisant nuolatinio spartaus augimo (programoje numatyta, kad kasmet augimas vidutiniškai sieks daugiau kaip 5 %), o 2004–2006 m. deficito skaičiai ir prognozės buvo sumažinti. Taryba įspėjo apie fiskalinio koregavimo priemonių, kurių įgyvendinimas atidėtas arba kurios nevisiškai įgyvendintos, riziką. Atsižvelgdama į neigiamą riziką, siejamą su biudžeto konsolidavimo strategija, Taryba paragino Lenkiją inter alia sustiprinti fiskalinį koregavimą po 2005 m. ir sumažinti 2007 m. siektiną deficitą. Tiesą sakant, įgyvendinta tik maža dalis priemonių. Tačiau 2005 m. fiskaliniai duomenys buvo geresni nei tikėtasi (2,5 % BVP).(10) 2006 m. kovo 14 d. Taryba priėmė nuomonę dėl 2006 m. sausio mėn. atnaujintos Lenkijos konvergencijos programos. Atnaujintoje programoje keliamas tikslas iš lėto mažinti valdžios sektoriaus deficitą (kasmet vidutiniškai apie 0,3 % BVP 2006–2008 m.), siekiant atitikti biudžeto konvergencijos kriterijus iki teisės aktuose numatyto laikotarpio pabaigos (t. y. iki 2009 m. pabaigos). Be to, nors 2004–2006 m. deficito duomenys ir prognozės buvo dar kartą sumažinti, programoje patvirtintas 2007 m. siektinas 2,2 % BVP deficitas (neįskaičiuojant pensijų reformos išlaidų). Įvertinus pensijų reformos išlaidų padidinimą, 2007 m. siektinas deficitas (įskaičiuojant šias išlaidas) buvo 0,4 procentinio punkto BVP didesni už ankstesnėje atnaujintoje programoje nurodytą deficitą (4,1 % BVP, palyginti su 3,7 % BVP). Taryba atkreipė dėmesį į su biudžeto konsolidavimo strategija siejamą įvairią riziką, pavyzdžiui, santykinai palankias augimo prielaidas paskutiniais programos metais (2008 m.), santykinai optimistines prielaidas, susijusias su mokesčių lankstumu, ir galimus sunkumus kontroliuojant socialines išlaidas. Taryba priėjo prie išvados, kad „konvergencijos programoje numatoma tam tikra pažanga, tačiau nenumatoma 2007 m. efektyviai ištaisyti perviršinį deficitą (...)“. Be to Taryba paminėjo, kad programos laikotarpiu planuojama kasmet vidutiniškai 0,25 % BVP gerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą balansą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, apskaičiuotą Komisijos tarnybų remiantis bendrai sutarta metodika ir naudojant programoje pateiktus duomenis).(11) 2006 m. rugsėjo 27 d. priimtame 2007 m. biudžeto projekte numatyta, kad 2006 m. deficitas sieks 2,1 % BVP (neįskaičiuojant pensijų reformos išlaidų), palyginti su siektinu 2,6 % BVP deficitu, nurodytu 2006 m. sausio mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje (bei 3,3 %, kaip akcentavo Taryba 2004 m. liepos mėn. rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį). Geresni rezultatai rodo, kad gauta daugiau įplaukų (ypač fizinių asmenų pajamų mokesčio) dėl spartesnio nei planuota augimo ir labiau apriboto išlaidų augimo, pirmiausia dėl mažesnių nei numatyta valstybės investicijų. 2007 m. biudžeto projekte pateikti šie vėlesniais metais siektino deficito skaičiai: 2007 m. – 1,7 %, 2008 m. – 1,2 %, o 2009 m. – 0,5 %.(12) Veiksmų, kurių ėmėsi Lenkija, siekdama ištaisyti perviršinį deficitą 2007 m. ir reaguodama į Tarybos rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dalį, vertinimas leidžia daryti šias išvadas:-  2007 m. biudžeto projekte iš naujo nustatytas 1,7 % BVP siektinas deficitas 2007 m. (neįskaičiuojant pensijų reformos išlaidų) yra didesnis už 1,5 % BVP deficitą, kurį Taryba patvirtino 2004 m. liepos 5 d. mėn. rekomendacijoje dėl perviršinio deficito ištaisymo. 2007 m. siektinas deficitas buvo patikslintas esant daug mažesniam deficitui 2004–2006 m., negu kad buvo numatyta rekomendacijoje.-  2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo sistemų klasifikavimo įgyvendinimui skirtas pereinamasis laikotarpis baigsis 2007 m. balandžio 1 d., t. y. dieną, iki kurios reikia pateikti pirmąjį 2007 m. fiskalinį pranešimą. Įskaičiavus pensijų reformos išlaidas 2007 m. siektinas deficitas yra 3,7 % BVP.-  Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2007 m. deficitas 0,3 % BVP viršys Lenkijos valdžios institucijų užsibrėžtą pasiekti deficitą. Numatoma, kad tiesioginių mokesčių pajamos bus mažesnės nei planavo valdžios institucijos, o socialinės išlaidos ir valstybės investicijos bus didesnės.-  Todėl galima daryti išvadą, kad 2007 m. deficitas gerokai viršys 3 % BVP deficito pamatinę vertę, todėl jo negalima laikyti atitinkančiu Tarybos rekomendacijas dėl perviršinio biudžeto deficito ištaisymo ne vėliau kaip iki 2007 m.Pagal Amsterdamo Europos Vadovų Tarybos Rezoliuciją dėl Stabilumo ir augimo pakto Lenkija sutiko, kad 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacija būtų skelbiama viešai[17].PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisLenkija, atsižvelgdama į 2004 m. liepos 5 d. Tarybos re komendaciją pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį, nesiėmė tinkamų veiksmų perviršiniam deficitui ištaisyti per rekomendacijoje nustatytą laiką.2 straipsnisŠis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005, (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).[2] Rengiant 2004 m. Komisijos prognozę buvo atsižvelgta į duomenis, kuriuos Lenkija pateikė 2004 m. kovo mėn.[3] Iki to laiko pagal įprastines procedūras buvo peržiūrėti 2003 m. deficito duomenys. Šiuo metu jis siekia 4,7 % BVP.[4] Žr. http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edppl_en.htm.[5] OL L 320, 2004 12 24, p. 15.[6] Žr. http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf[7] Žr. 2004 m. kovo 2 d. ir 2004 m. rugsėjo 23 d. Eurostato naujienų pranešimus Nr. 30/2004 ir Nr. 117/2004 bei Eurostato valstybės biudžeto deficito ir skolos vadovo I.1.3 skyrių – Pensijų kaupimo sistemų klasifikavimas ir poveikis valstybės finansams; juos galima parsisiųsti iš: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[8] Komisijos komunikatas Tarybai. Veiksmai, kurių ėmėsi Čekija, Kipras, Malta, Lenkija ir Slovakija, atsižvelgdamos į Tarybos rekomendacijas dėl perviršinio deficito procedūros, SEK(2004) 1630.[9] OL C 136, 2005 6 3, p. 23.[10] 104 straipsnio 8 dalyje numatyta, kad nustačiusi, jog nebuvo imtasi tinkamų veiksmų atsižvelgiant į jos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, Taryba gali nuspręsti tą rekomendaciją skelbti viešai. Tačiau pagal Europos Vadovų Tarybos Rezoliuciją dėl Stabilumo ir augimo pakto (OL C 236, 1997 8 2, p. 1), Lenkija jau sutiko, kad rekomendacija būtų skelbiama viešai 2004 m. liepos mėn. (žr. http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf).[11] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 5).[12] OL C 236, 1997 8 2, p. 1.[13] 2004 m. kovo 2 d. ir 2004 m. rugsėjo 23 d. Eurostato naujienų pranešimai Nr. 30/2004 ir Nr. 117/2004 bei Eurostato valstybės biudžeto deficito ir skolos vadovo I.1.3 skyrius – Pensijų kaupimo sistemų klasifikavimas ir poveikis valstybės finansams; juos galima parsisiųsti iš: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[14] Ten pat.[15] OL L 62, 2005 3 9, p. 18.[16] Komisijos komunikatas Tarybai. Veiksmai, kurių ėmėsi Čekija, Kipras, Malta, Lenkija ir Slovakija, atsižvelgdamos į Tarybos rekomendacijas dėl perviršinio deficito procedūros, SEK(2004) 1630.[17] Žr. http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf


title: Rekomendacija Tarybos sprendimas panaikinantis Sprendimą 2005/185/EB dėl perviršinio deficito Čekijos Respublikoje

text:
     LT

LT        LT
 ---pagebreak---      EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                    Briuselis, 7.5.2008
                                    SEK(2008) 571 galutinis

                       Rekomendacija

                TARYBOS SPRENDIMAS

           panaikinantis Sprendimą 2005/185/EB
        dėl perviršinio deficito Čekijos Respublikoje

                    (pateikta Komisijos)

LT                                                            LT
 ---pagebreak---                                  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.       APLINKYBĖS

     Sutarties 104 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turėtų vengti perviršinio deficito, ir
     nustatyta tokio deficito nustatymo bei ištaisymo tvarka. Perviršinio deficito procedūra (PDP)
     išsamiau aprašyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros
     įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo1, kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis. Pagal
     Sutarties 104 straipsnio 2 dalį Komisija tikrina, kaip laikomasi biudžetinės drausmės, pagal
     šiuos du kriterijus: a) ar planuojamas arba faktinis valdžios sektoriaus biudžeto deficitas yra
     didesnis už 3 % BVP pamatinę vertę (nebent deficito santykis gerokai ir nuolat mažėjo ir
     beveik pasiekė pamatinę vertę arba pamatinės vertės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, o
     santykis lieka artimas pamatinei vertei) ir b) ar valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP
     pamatinę vertę (nebent skolos santykis pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie
     pamatinės vertės).

     Pagal Sutarties priede pateiktą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros Komisija teikia
     PDP vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB)
     Nr. 3605/932 4 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki
     spalio 1 d., privalo pateikti duomenis apie valdžios sektoriaus deficitą, skolą ir kitus susijusius
     kintamuosius3.

     2004 m. gegužės 12 d. Komisija, priėmusi ataskaitą pagal 104 straipsnio 3 dalį, pradėjo
     perviršinio deficito procedūrą Čekijai dėl 2003 m. valdžios sektoriaus deficito, kuris buvo
     12,9 % BVP4 (5,9 % BVP atmetus didelę vienkartinę operaciją, susijusią su suteiktomis
     valstybės garantijomis). 2004 m. liepos 5 d. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija,
     nusprendė, kad Čekijoje susidarė perviršinis deficitas pagal 104 straipsnio 6 dalį5. Kartu taip
     pat remdamasi Komisijos rekomendacija Taryba pateikė Čekijai rekomendacijas pagal
     104 straipsnio 7 dalį, kad perviršinis valdžios sektoriaus deficitas būtų ištaisytas vėliausiai iki
     2008 m.

     1
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL
            L 174, 2005 7 7, p. 5).
     2
            OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB)
            Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).
     3
            Naujausias Čekijos pranešimas pateiktas tinklavietėje
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     4
            SEK(2004) 575. Tuo tarpu 2003 m. galutinis deficitas sumažintas iki 6,6 % BVP (į kurį vienkartinės
            priemonės jau nebeįskaičiuotos).
     5
            OL L 62, 2005 3 9, p. 20.

LT                                                      2                                                        LT
 ---pagebreak---      Atsižvelgdama į 2007 m. prognozuojamą didelį nuokrypį nuo biudžeto ir tolesnį deficito
     perviršį pamatinės vertės atžvilgiu 2008 m. remiantis prieš 2006 m. birželio mėn. visuotinius
     rinkimus pateiktais biudžeto planais, 2007 m. liepos 10 d. Taryba, remdamasi Komisijos
     rekomendacija, priėmė sprendimą pagal 104 straipsnio 8 dalį, kuriame pareiškė, kad veiksmai,
     kurių ėmėsi Čekija, nėra tinkami siekiant ištaisyti perviršinį deficitą iki 2008 m. termino.
     2007 m. spalio 10 d. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, pateikė naują
     rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, kurioje rekomendavo Čekijai imtis papildomų
     priemonių siekiant apriboti biudžeto padėties prastėjimą 2007 m. ir patvirtino pradinius
     tikslinius 2008-uosius metus, iki kurių perviršinis deficitas turi būti ištaisytas. Čekijos
     valdžios institucijos turėjo sumažinti deficitą iki mažesnės kaip 3 % BVP pamatinės vertės
     patikimai ir tvariai. Todėl, remdamasi tuomet turėtomis projekcijomis, Taryba rekomendavo
     Čekijos valdžios institucijoms užtikrinti, kad struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą
     pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) 2008 m., palyginti
     su 2007 m., pagerėtų bent ¾ % BVP. Taryba nustatė, kad Čekijos valdžios institucijos turi
     imtis veiksmingų priemonių ne vėliau kaip iki 2008 m. balandžio 9 d.

     Be to, Taryba paragino Čekiją „užtikrinti, kad ištaisius perviršinio deficito padėtį biudžetas
     būtų toliau konsoliduojamas siekiant vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslo – kad
     struktūrinis deficitas būtų 1 % BVP, ir šį tikslą pasiekti ne vėliau kaip iki iš pradžių nustatyto
     termino – 2012 m.“

     1 lentelė. 2007 m. spalio 10 d. Tarybos patvirtintas koregavimas
     BVP %, jei nenurodyta kitaip                             2006              2007                      2008
     Valdžios sektoriaus balansas                             -2,7         daugiau nei -3,3           deficitas < 3
     struktūrinio balanso pokytis                                                                        bent ¾
     p. m.: Realaus BVP augimas (%)                               6,0              5,0                     4,9
     Pastaba. Struktūrinis balansas – tai pagal ciklą pakoreguotas balansas, atskaičius vienkartines ir kitas laikinąsias
     priemones.
     Šaltiniai. 2007 m. spalio 10 d. priimta Tarybos rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį ir Komisijos tarnybų
     2007 m. pavasario prognozė.
     Pasibaigus Tarybos nustatytam terminui, Komisija, atsižvelgdama į naujausias Komisijos
     tarnybų prognozes, paprastai oficialiai įvertina veiksmus, kurių valdžios institucijos imasi
     atsižvelgdamos į Tarybos rekomendacijas. Tai – tarpinis įvertinimas, ar šalis imasi tinkamų
     priemonių, kad galėtų laiku ištaisyti perviršinį deficitą. Čekijos atveju šis tarpinis įvertinimas
     įtraukiamas į šį dokumentą ir juo pakeičiamas. Jame atsižvelgiama į 2008 m. balandžio mėn.
     Čekijos vyriausybės raštą apie taisomąsias priemones, patvirtintas pagal PDP6.

     Pagal 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito susidarymo
     panaikinamas remiantis Komisijos rekomendacija, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas
     atitinkamoje valstybėje narėje yra ištaisomas.

     6
              2008 m. balandžio 10 d. Čekijos finansų ministro raštas už ekonomiką ir pinigus atsakingam Komisijos
              nariui.

LT                                                            3                                                             LT
 ---pagebreak---      2.      NAUJAUSI DEFICITO POKYČIAI

     2003 m. valdžios sektoriaus deficitas pasiekė 6,6 % BVP. Vėliau, išskyrus 2005 m. (3½ %
     BVP), valdžios sektoriaus deficitas neviršijo 3 % BVP. Nominaliojo deficito pokyčiai nuo
     2004 m. buvo geresni nei 2004 m. liepos 4 d. rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį
     rekomenduota (nominaliojo) deficito mažinimo kryptis. Valdžios sektoriaus deficito
     sumažėjimą paskatino didesnės, negu tikėtasi, įplaukos dėl spartesnio, negu numatyta,
     augimo, kuris nuo 2005 m. kasmet buvo didesnis kaip 6 %, taip pat išlaidų ribojimas.
     Valdžios sektoriaus išlaidos, kaip BVP procentinė dalis, laipsniškai sumažėjo nuo 45 % BVP
     2004 m. iki 42,4 % BVP 2007 m. Tai iš dalies nulėmė valdžios sektoriaus vartojimas, kuris
     buvo sumažintas maždaug 2 % BVP, ir mažėjančios išlaidos, susijusios su bankininkystės
     sektoriaus konsolidacija7.

     Remiantis duomenimis, kuriuos pateikė Komisija (Eurostatas) remdamasi Čekijos iki 2008 m.
     balandžio mėn. pateikta ataskaita8,9, 2007 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 1,6 % BVP10,
     t. y. buvo gerokai mažesnis nei 2007 m. kovo mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje
     nustatytas 4 % BVP siektinas rodiklis. Taigi įplaukos, kaip BVP procentinė dalis, buvo 0,8 %
     BVP didesnės, negu prognozuota 2007 m. kovo mėn. konvergencijos programoje, o valdžios
     sektoriaus išlaidos buvo 1,8 % BVP mažesnės. Panašu, kad daug geresnis, negu tikėtasi,
     rezultatas daugiausia rodo, kad buvo apribotos socialinės išlaidos, kurios, kaip buvo
     prognozuota, turėjo padidėti maždaug 1 % BVP. Kiti viešųjų išlaidų elementai, įskaitant
     kompensaciją dirbantiesiems ir tarpinį vartojimą, taip pat apriboti. Be to, prieaugis sudarė
     6,5 % BVP, palyginti su 2007 m. kovo mėn. konvergencijos programoje prognozuotais 4,9 %
     BVP, o mokesčių elastingumas buvo geresnis, negu prognozuota.

     Ir įplaukoms, ir išlaidoms teigiamos įtakos turėjo didesnis, negu prognozuota, užimtumo
     padidėjimas. Socialinės įmokos padidėjo labiau, negu numatyta, o socialiniai pervedimai, kaip
     BVP procentinė dalis, padidėjo visai nedaug.

     Palyginti su 2006 m., nominalusis deficitas sumažėjo 1,1 % BVP, ir maždaug pusę šio
     sumažėjimo nulėmė priemonės, kurių buvo imtasi, kaip rodo struktūrinio balanso
     pagerėjimas, o kitą pusę – spartesnis augimas. Bendros išlaidos sumažėjo 1,2 % BVP, o
     bendros įplaukos – 0,2 % BVP. 2007 m. rezultatas yra geresnis, palyginti su Tarybos
     rekomendacija „toliau neleisti blogėti biudžeto būklei“ – tuo metu buvo numatoma, kad
     biudžeto būklė 2007 m. blogės.

     7
            Vykstant bankininkystės sektoriaus privatizacijai, Čekijos vyriausybė prisiėmė didžiąją dalį išlaidų,
            susijusių su „blogomis“ paskolomis, visų pirma įsteigdama Čekijos konsolidacijos agentūrą. Laikui
            bėgant tokio turto dalis sumažėjo.
     8
            2008 m. balandžio 18 d. Eurostato pranešimas spaudai Nr. 54/2008.
     9
            Remiantis Reglamento (EB) Nr. 3605/93 8g straipsnio 1 dalimi.
     10
            Paskelbus pirmuosius pavasario pranešimo rezultatus, deficito santykio rodikliai paprastai patikslinami
            – padidinami arba sumažinami. Daugelio ES valstybių narių atveju tokios korekcijos dažniausiai yra
            palyginti nedidelės ir paprastai nelabai skiriasi nuo nulio. Čekijos atveju, atsižvelgiant į 2007 m.
            deficito, apie kurį buvo neseniai pranešta, atotrūkį nuo deficito pamatinės vertės, mažai tikėtina, kad dėl
            bet kokios galimos būsimos valdžios sektoriaus sąskaitų korekcijos 2007 m. deficito santykis galėtų
            padidėti tiek, kad viršytų 3 % BVP.

LT                                                          4                                                             LT
 ---pagebreak---      Bendrai sumažėjus valdžios sektoriaus išlaidoms, padidėjo atsargų lėšos, kurių suma, kaip
     apskaičiuota, išaugo iki 2¾ % BVP (nuo maždaug 2 % 2006 m.), iš jų apie ¾ % BVP yra ne
     su ES lėšomis susijusios išlaidos, t. y. atidėtos išlaidos, dėl kurių deficitas gali padidėti
     ateityje. Kiti 2 % susiję su ES lėšomis ir pagrįsti įplaukomis.

     Struktūriniu atžvilgiu deficitas sumažėjo nuo 2,9 % BVP 2006 m. iki 2,3 % BVP 2007 m., nes
     valdžios sektorius toliau ribojo išlaidas, įskaitant darbo užmokestį viešajame sektoriuje.

     3.       DEFICITO PROJEKCIJOS 2008 M. IR VĖLIAU

     Pagal Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozę numatoma, kad valdžios sektoriaus
     deficitas toliau mažės ir 2008 m. bus 1,4 % BVP, o 2009 m., remiantis prielaida, kad politika
     nebus keičiama – 1,1 % BVP. Tai bus užtikrinta į 2007 m. rugsėjo 19 d. patvirtintą
     stabilizavimo paketą įtrauktų priemonių pusiausvyra, kurios teigiamas poveikis, kaip
     apskaičiuota, kiekvienais metais bus apie 0,3 % BVP (žr. I intarpą). Numatoma, kad
     įgyvendinant stabilizavimo pakete numatytas įstatymines priemones socialinių pervedimų
     suma, kaip BVP procentinė dalis, 2008 ir 2009 m. mažės. Be įstatyminių priemonių,
     konsolidavimas taip pat pagrįstas tolesniu darbo užmokesčio viešajame sektoriuje ribojimu ir
     viešojo vartojimo, kaip BVP procentinės dalies, mažinimu. Numatoma, kad įplaukos, kaip
     BVP procentinė dalis, nesikeis, nors dėl tuo pat metu įgyvendinti numatomų mokestinių
     priemonių prognozuoti yra sunku. Komisijos tarnybų pavasario prognozėje pateiktos deficito
     projekcijos atitinka pavasario pranešime nurodytą planuojamą deficitą (1,5 % BVP).

     Remiantis Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognoze, struktūrinis balansas turėtų
     pagerėti nuo -2¼ % BVP 2007 m. iki maždaug -2 % BVP 2008 m. Pagerėjimas mažesnis,
     negu rekomendavo Taryba (mažiausiai ¾ % BVP), nes 2007 m. nominalusis deficitas, kuriam
     teigiamą poveikį padarė maždaug ½ % BVP struktūrinis pagerėjimas, buvo gerokai mažesnis
     – tai nebuvo numatyta, kai buvo rengiama rekomendacija.
     Čekijos vidutinės trukmės tikslas (VTT) – 1 % BVP struktūrinis deficitas, kuris, remiantis
     2007 m. lapkričio mėn. pateikta naujausia konvergencijos programa, turėtų būti pasiektas iki
     2012 m. 2008 m. kovo 4 d. Tarybos nuomonėje dėl programos11 Čekijos valdžios institucijos
     buvo paragintos „pasinaudoti sparčiu ekonomikos augimu didinant koregavimo tempą, kad
     kuo greičiau būtų užtikrinta patikimumo riba, neleidžianti viršyti pamatinės vertės, ir VTT
     būtų pasiektas ne vėliau kaip iki 2012 m.“.

          I intarpas. 2007 m. rugsėjo mėn. stabilizavimo pakete numatytų priemonių santrauka
      Pagal stabilizavimo paketą bendra mokesčių našta buvo perkelta iš tiesioginio
      apmokestinimo į netiesioginį. Nuo 2008 m. sausio 1 d., nors ir pagal išplėstą bazę, buvo
      įvestas fiksuoto dydžio 15 % pajamų mokesčio tarifas, kurį planuojama 2009 m. dar
      sumažinti iki 12,5 %. Nuo 2008 m. sausio 1 d. įmonių pelno mokesčio tarifas buvo
      sumažintas nuo 24 % iki 21 %, o iki 2010 m. bus papildomai sumažintas iki 19 %. 2008 m.
      sausio mėn. padidinus žemiausią PVM ribą nuo 5 iki 9 %, padidinus akcizą ir įvedus
      aplinkosaugos mokestį elektros energijai, gamtinėms dujoms ir kietajam kurui, buvo
      padidinti netiesioginiai mokesčiai. Be to, buvo nustatyta viršutinė didžiausios socialinių
      įmokų mokėjimo bazės riba, dėl to sumažės įplaukos.

     11
             OL C 74, 2008 3 20, p. 24.

LT                                                5                                                  LT
 ---pagebreak---       Pagal stabilizavimo paketą buvo priimti nauji teisės aktai, kuriais siekiama mažinti išlaidas
      pirmiausia socialinių pašalpų, įskaitant vaiko pašalpas, socialinės rūpybos pašalpas, vaiko
      priežiūros pašalpas, motinystės pašalpas, globos pašalpas, pašalpas mokyklos reikmenims
      įsigyti ir laidotuvių pašalpas, srityje. Be fiksuoto dydžio sumažinimo, didžioji dalis
      socialinės rūpybos pašalpų nebeindeksuojama pagal minimalaus gyvenimo lygį, kurį
      vyriausybė nuo šiol nustato savo nuožiūra. Pagal stabilizavimo paketą nuo 2008 m. sausio
      mėn. taip pat buvo įvesti sveikatos priežiūros paslaugų mokesčiai: mokesčiai už medicinines
      konsultacijas, receptinius vaistus ir hospitalizavimą. Apskaičiuota, kad šie pokyčiai daro
      nedidelį teigiamą poveikį valdžios sektoriaus įplaukoms, nes susidaro papildomų pajamų ir
      mažėja išlaidos, nes mažėja paklausa.

     2008 m. sausio 23 d. vyriausybė pateikė pasiūlymą skirti bažnyčioms kompensaciją už
     konfiskuotą religinį turtą (žr. II intarpą). Čekijos parlamentui jį patvirtinus, finansinė
     kompensacija bus užregistruota kaip vienkartinės deficitą didinančios išlaidos, kurių suma yra
     2,2 % tų metų, kuriais bus pripažintas valdžios sektoriaus finansinis įsipareigojimas, BVP,
     nors faktinis mokėjimas bus atliktas per labai ilgą 60 metų laikotarpį. Remiantis įprasta
     politikos nekeitimo prielaida, Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozėse nebuvo
     atsižvelgta į šį sandorį, nes nebuvo aišku, ar parlamentas priims vyriausybės pasiūlymą ir
     kada tai įvyks. Į šį sandorį taip pat nebuvo atsižvelgta ir konvergencijos programos
     projekcijose. Jei pasiūlymas įsigaliotų 2008 ar 2009 m., remiantis dabartinėmis projekcijomis,
     valdžios sektoriaus deficitas (įskaitant šį sandorį) tais metais laikinai viršytų 3 % BVP.

      II intarpas. Čekijos pasiūlymas dėl kompensacijos už religinio turto konfiskaciją
      2008 m. sausio 23 d. Čekijos vyriausybė parlamente pateikė pasiūlymą Bažnyčiai
      kompensuoti 1948–1990 m. konfiskuotą religinį turtą. Numatyti du kompensavimo būdai:
      grąžinimas natūra ir finansinė kompensacija, kai grąžinti natūra nebeįmanoma. Pagal
      pasiūlymą, kiek tai susiję su finansine kompensacija, bažnyčios gaus iš vyriausybės
      60 metinių 4 274,9 mln. CZK išmokų grynaisiais (0,1 % 2008 m. BVP). Atsižvelgiant į tai,
      kad metinė palūkanų norma yra 4,85 %, pagrindinė suma sudaro 83,0 mlrd. CZK (2,2 %
      2008 m. BVP), o palūkanos – 173,5 mlrd. CZK12.
      Čekijos statistikos tarnyba paprašė Eurostato paaiškinti atitinkamus kompensacijos
      pasiūlymo apskaitos padarinius. Eurostatas paaiškino, kad grąžinimas natūra nedaro
      poveikio valdžios sektoriaus deficitui. Kai grąžintas turtas yra toks pat kaip ir konfiskuotasis
      praeityje, sandoris ESS sąskaitose įrašomas kaip kiti apimties pokyčiai ir nedarys jokio
      tiesioginio poveikio valdžios sektoriaus įplaukų ir išlaidų sąskaitoms. Jei grąžintas turtas
      nėra toks pats, grąžinimas užregistruojamas kaip apmokėtas kapitalo pervedimas,
      kompensuojamas neigiama investicija.

      Dėl finansinės kompensacijos Eurostatas paaiškino, kad pagal jo ESS apskaitos taisyklių

     12
            Pagal Čekijos valdžios institucijų pateiktą informaciją kompensacijos susitarime taip pat numatyta, kad
            bus laipsniškai panaikinta valstybės parama bažnyčioms (pvz., kunigų atlyginimo mokėjimas). Ši
            valstybės parama yra 1 406 mln. CZK (0,04 % BVP 2008 m.)

LT                                                        6                                                           LT
 ---pagebreak---       aiškinimą pagrindinė mokėtina suma turėtų būti užregistruojama kaip valdžios sektoriaus
      išlaidos, kai priimamas teisės aktas, o ne kai atliekamas mokėjimas grynaisiais. Palūkanos
      bus registruojamos kaip valdžios sektoriaus išlaidos per paskesnius 60 metų. Eurostatas taip
      pat paaiškino, kad neapmokėtas įsipareigojimas bažnyčioms bus užregistruotas kaip
      mokėtinos sąskaitos13.
      Todėl tais metais, kai Čekijos parlamentas priims įstatymą ir šis įsigalios, į Čekijos valdžios
      sektoriaus sąskaitas bus įtrauktas labai didelis vienkartinis deficitą didinantis sandoris, kurio
      vertė – 2,2 % BVP. Tai, kad įsipareigojimas bažnyčioms bus užregistruotas kaip mokėtinos
      sąskaitos, reiškia, kad tai nebus valdžios sektoriaus skola, kaip apibrėžta Reglamente (EB)
      Nr. 3605/93. Užregistravus išlaidas, atsargų ir srautų koregavimas apims išskirtinai didelį
      neigiamą grynųjų pinigų ir sankaupų skirtumą, kuris bus laipsniškai padengtas per 60 metų.

     4.       SKOLOS POKYČIAI IR PROJEKCIJOS

     Nors nuo 2004 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo didelis, skolos augimas buvo didžiąja
     dalimi apribotas. Dėl rekordinio augimo nuo 2005 m. ir didelio valdžios sektoriaus deficito
     sumažinimo 2007 m., palyginti su 2006 m., valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 30,4 %
     BVP 2004 m. iki 28,7 % BVP 2007 m.

     Remiantis Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognoze numatoma, kad, tęsiantis fiskalinei
     konsolidacijai ir tvariam makroekonominiam augimui, skolos santykis toliau mažės ir
     2009 m. bus mažesnis kaip 28 % BVP.

     5.       IŠVADOS

     Nors 2007 m. buvo numatoma smarki fiskalinė plėtra, valdžios sektoriaus balansas pagerėjo
     nuo -2,7 % BVP 2006 m. iki -1,6 % BVP 2007 m. Tai iš dalies nulėmė mažesnės išlaidos ir
     spartesnis augimas. Struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus
     vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, 2007 m. pagerėjo ½ % BVP.

     Siekdama 2008 ir 2009 m. konsoliduoti valstybės finansus, Čekijos vyriausybė įvedė keletą
     nuo 2008 m. įsigaliojusių įstatymų galią turinčių priemonių, įskaitant socialinių išlaidų
     ribojimą bei sveikatos priežiūros paslaugų mokesčių įvedimą, kurie darys teigiamą grynąjį
     poveikį valstybės finansams. Toliau ribojant išlaidas ir atidžiai stebint 2008 m. įgyvendintų
     gausių mokestinių priemonių poveikį įplaukoms, šios priemonės turėtų padėti toliau mažinti
     valdžios sektoriaus deficitą. Pagal Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozę
     nominalusis deficitas 2008 m. turėtų dar sumažėti iki 1,4 % BVP, o 2009 m., jei nebus
     keičiama politika – iki 1,1 %. Tai reiškia, kad deficitas patikimai ir tvariai sumažintas iki
     mažesnės nei 3 % BVP ribos.

     13
            2008 m. kovo 14 d. Eurostato raštą, kuriame Čekijos statistikos tarnybai teikiama ex ante konsultacija,
            galima                                           rasti                                    tinklavietėje
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_8/ADV%20-
            %20CZ%20-%202008.1%20-%20CONFISCATED%20PROPERTIES.PDF.

LT                                                        7                                                           LT
 ---pagebreak---      Bendroji valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 29,4 % BVP 2006 m. iki 28,7 % 2007 m.,
     t. y. buvo gerokai mažesnė už 60 % BVP pamatinę vertę. Pagal Komisijos tarnybų 2008 m.
     pavasario prognozę skolos santykis turėtų toliau mažėti ir iki 2009 m. būti mažesnis nei 28 %
     BVP (jei nebus keičiama politika).

     Remiantis bendru įvertinimu galima daryti išvadą, kad perviršinis deficitas Čekijoje buvo
     ištaisytas. Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito
     Čekijoje.

LT                                                8                                                  LT
 ---pagebreak---      2 lentelė. Biudžeto pokyčiai 2003–2009 m.
                                                 2003 2004 2005 2006           2007          2008             2009
                                                                                (2)           (2)   KOM(3
                                                                             KOM KP KOM KP                  )    KP(2)
     BVP %, jei nenurodyta kitaip
     Valdžios sektoriaus balansas                  -6,6 -3,0 -3,6 -2,7 -1,6 -3,4 -1,4 -2,9                   -1,1 -2,6
     – Iš viso pajamų                              40,7 42,2 41,4 41,0 40,8 39,8 40,7 39,5 40,7 38,1
     – Iš viso išlaidų                             47,3 45,2 44,9 43,6 42,4 43,3 42,2 42,4 41,8 40,7
       Iš jų:      – palūkanų išlaidos              1,2 1,2 1,2         1,1    1,2     1,2     1,1    1,3     1,1  1,2
                   –     bendrojo      pagrindinio 4,5 4,8
                                                                                4,9  5,4
                   kapitalo formavimas                           4,9    5,0    4,8     5,1     4,8    5,3
     Pirminis balansas                             -5,5 -1,8 -2,4 -1,5 -0,4 -2,3 -0,3 -1,7                    0,0 -1,3
     Vienkartinės ir laikinosios priemonės          0,0 -0,7 -1,1 -0,2 0,0             0,0     0,0    0,0     0,0  0,0
     Struktūrinis balansas(1)                      -5,5 -1,3 -2,1 -2,9 -2,3 -4,1 -1,9 -3,4                   -1,5 -2,8
     Struktūrinis pirminis balansas(2)             -4,4 -0,1 -1,0 -1,7 -1,2 -2,9 -0,8 -2,2                   -0,4 -1,6
     Bendroji valdžios sektoriaus skola            30,1 30,4 29,7 29,4 28,7 30,4 28,1 30,3 27,2 30,2
     Pm        Realaus BVP augimas (%)              3,6 4,5 6,4         6,4    6,5     5,9     4,7    5,0     5,0  5,1
     Pm        Gamybos apimties atotrūkis          -3,0 -2,6 -0,8 0,8          2,0     1,8     1,4    1,4     1,1  0,7
     (1)
                Pagal ciklą pakoreguotas (pirminis) balansas, atmetus vienkartines ir laikinąsias priemones.
     (2)
                Pagal ciklą pakoreguotas ir struktūrinis balansas bei gamybos apimties atotrūkis pagal programą,
                apskaičiuoti Komisijos tarnybų remiantis programoje pateikta informacija.
     (3)
                Prielaida, kad politika nesikeis.
     Šaltiniai:         Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozė (KOM) ir 2007 m. lapkričio mėn. atnaujinta
     konvergencijos programa (KP).

LT                                                          9                                                            LT
 ---pagebreak---                                                 Rekomendacija

                                        TARYBOS SPRENDIMAS

                                 panaikinantis Sprendimą 2005/185/EB
                              dėl perviršinio deficito Čekijos Respublikoje

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 12 dalį,

     atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

     kadangi:

     (1)    Tarybos sprendime 2005/185/EB14, priimtame Komisijai pateikus rekomendaciją
            pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį, buvo nuspręsta, kad Čekijoje susidarė perviršinis
            deficitas. Taryba pažymėjo, kad 2003 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarė 12,9 %
            BVP (5,9 % BVP atmetus didelę vienkartinę operaciją, susijusią su suteiktomis
            valstybės garantijomis), t. y. buvo gerokai didesnis nei Sutartyje nustatyta 3 % BVP
            pamatinė vertė.

     (2)    2004 m. liepos 5 d. Taryba, vadovaudamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi ir
            1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito
            procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo15 3 straipsnio 4 dalimi ir
            remdamasi Komisijos rekomendacija, pateikė Čekijai skirtą rekomendaciją, kad
            vėliausiai iki 2008 m. būtų panaikintas deficito perviršis. Rekomendacija buvo
            paskelbta viešai.

     (3)    Atsižvelgdama į 2007 m. prognozuojamą didelį nuokrypį nuo biudžeto ir tolesnį
            deficito perviršį pamatinės vertės atžvilgiu 2008 m., 2007 m. liepos 10 d. Taryba,
            remdamasi Komisijos rekomendacija, priėmė sprendimą pagal 104 straipsnio 8 dalį,
            kuriame pareiškė, kad veiksmai, kurių imasi Čekija, nėra tinkami siekiant ištaisyti
            perviršinį deficitą iki 2008 m. termino16. 2007 m. spalio 10 d. Taryba, remdamasi
            Komisijos rekomendacija, pateikė naują rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį,
            kurioje rekomendavo Čekijai imtis papildomų priemonių siekiant apriboti biudžeto
            padėties prastėjimą 2007 m. ir pakartotinai patvirtino, kad perviršinis deficitas turi būti
            ištaisytas vėliausiai iki 2008 m. pabaigos, o Čekijos valdžios institucijos turi imtis
            veiksmingų priemonių ne vėliau kaip iki 2008 m. balandžio 9 d. Remdamasi tuomet
            turimomis projekcijomis Taryba paragino Čekijos valdžios institucijas imtis
            priemonių, kad 2008 m., palyginti su 2007 m., struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą
            pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) būtų
            pagerintas bent ¾ % BVP.

     14
            OL L 62, 2005 3 9, p. 20.
     15
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL
            L 174, 2005 7 7, p. 5).
     16
            OL L 260, 2007 10 5, p. 13.

LT                                                     10                                                        LT
 ---pagebreak---      (4)   Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito
           susidarymo panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje
           valstybėje narėje ištaisomas.

     (5)   Pagal Sutarties priede pateiktą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros Komisija
           teikia procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal
           1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos
           steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros
           taikymo 4 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir spalio
           1 d., privalo pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius
           kintamuosius17.

     (6)   Remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB)
           Nr. 3605/93 8g straipsnio 1 dalį, Čekijai pateikus pranešimą iki 2008 m. balandžio
           1 d., ir Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognoze, patvirtinamos šios išvados:

            –     valdžios sektoriaus deficitas buvo sumažintas nuo 2,7 % BVP 2006 m. iki
                  1,6 % BVP 2007 m., t. y. buvo mažesnis nei 3 % BVP pamatinė deficito vertė.
                  Siekiant palyginti – 2007 m. kovo mėn. konvergencijos programoje buvo
                  nustatytas 4 % BVP tikslas;

            –     nors, ekonomikos augimui viršijus prognozes, įplaukos iš mokesčių pranoko
                  lūkesčius, deficito sumažėjimą 2007 m. taip pat paskatino išlaidų ribojimas,
                  visų pirma kompensacijai viešojo sektoriaus darbuotojams ir tarpiniam
                  vartojimui. Didžioji išlaidų mažinimo dalis yra nuolatinė. Apskaičiuota, kad
                  struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus
                  vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) 2007 m. pagerėjo kiek daugiau nei
                  ½ % BVP;

            –     2008 m. pavasario prognozėje 2008 metams prognozuojama, kad deficitas,
                  imantis papildomų išlaidų mažinimo priemonių, įstatymų galią turinčių
                  priemonių socialinėms išlaidoms mažinti ir įvedus mokesčius už dalį sveikatos
                  priežiūros paslaugų, bus sumažintas iki 1,4 % BVP. Įplaukos, kaip BVP
                  procentinė dalis, dėl daugelio 2008 m. įgyvendintų mokestinių priemonių iš
                  esmės turėtų likti nepakitusios. Pavasario prognozės atitinka balandžio mėn.
                  fiskaliniame pranešime nustatytą 1,5 % BVP siektiną deficitą. 2009 m.
                  pavasario prognozėje numatyta, kad deficitas dar sumažės iki 1,1 % BVP, jei
                  politika nebus pakeista. Tai reiškia, kad deficitas patikimai ir tvariai sumažintas
                  iki mažesnės nei 3 % BVP ribos. Prognozuojama, kad 2008 m. struktūrinis
                  balansas pagerės beveik ½ procentinio punkto BVP, taip pat ir 2009 m., jei
                  politika nebus keičiama. Tai reikia vertinti atsižvelgiant į būtinybę daryti
                  pažangą siekiant vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslo, kuris, remiantis
                  2007 m. lapkričio mėn. atnaujinta konvergencijos programa, Čekijai yra 1 %
                  BVP struktūrinis deficitas, kuris turi būti pasiektas iki 2012 m.;

            –     valdžios sektoriaus skola ir toliau yra kur kas mažesnė už 60 % BVP pamatinę
                  vertę. Ji sumažėjo nuo 29,4 % BVP 2006 m. iki 28,7 % 2007 m. Pagal 2008 m.

     17
           OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB)
           Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).

LT                                                   11                                                      LT
 ---pagebreak---                      pavasario prognozę skolos santykis turėtų toliau mažėti ir 2009 m. pabaigoje
                     būti mažesnis nei 28 % BVP (jei nebus keičiama politika).

     (7)       Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Čekijoje buvo ištaisytas, todėl Sprendimas
               2005/185/EB turėtų būti panaikintas,

     PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                              1 straipsnis

     Remiantis bendru įvertinimu daroma išvada, kad perviršinis deficitas Čekijoje ištaisytas.

                                              2 straipsnis

     Sprendimas 2005/185/EB panaikinamas.

                                              3 straipsnis

     Šis sprendimas skirtas Čekijos Respublikai.

     Priimta

                                                   Tarybos vardu
                                                   Pirmininkas

LT                                                  12                                              LT


|

52011PC0115

/* KOM/2011/0115 galutinis  */  Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS dėl Čekijos Respublikos miesto paskelbimo 2015 m. Europos kultūros sostine

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2011.3.14KOM(2011) 115 galutinisRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASdėl Čekijos Respublikos miesto paskelbimo 2015 m. Europos kultūros sostineENAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1622/2006/EB, nustatančiame Bendrijos veiksmą dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007–2019 m.[1], nustatyta Europos kultūros sostinių nominavimo tvarka. Pagal to sprendimo 2 straipsnį nuo 2009 m. Europos kultūros sostinėmis Sprendimo priede nustatyta chronologine tvarka kasmet nominuojami du dviejų valstybių narių miestai. 2015 m. Europos kultūros sostinėmis turėtų tapti Belgijos ir Čekijos Respublikos miestai.2015 m. Europos kultūros sostinėmis miestai nominuojami taikant toliau aprašytą tvarką.Kvietimą teikti paraiškas atitinkamos valstybės narės skelbia likus ne mažiau kaip šešeriems metams iki renginio. Atrankos grupė, kurią sudaro 13 nepriklausomų kultūros sektoriaus ekspertų, į pirmąjį posėdį sušaukiama likus ne mažiau kaip penkeriems metams iki renginio. Atsižvelgdama į Sprendimo Nr. 1622/2006/EB 4 straipsnyje nustatytus kriterijus, ji vertina paraiškas ir sudaro miestų, kurių kandidatūros bus svarstomos toliau, sąrašą.Praėjus devyniems mėnesiams po pirmojo posėdžio atitinkamos valstybės narės suburia galutinės atrankos grupę. Vadovaujantis nustatytais kriterijais atliekamas išsamus atrinktų miestų vertinimas, o grupė rekomenduoja vieną atitinkamos valstybės narės miestą.Remdamosi šiomis rekomendacijomis, valstybės narės paskelbia Europos kultūros sostinių kandidatūras ir praneša apie tai Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Regionų komitetui iki renginio likus ne mažiau kaip ketveriems metams.Gavęs tokį pranešimą Europos Parlamentas Komisijai nuomonę dėl kandidatūrų gali pateikti per tris mėnesius.Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, oficialiai skiria miestus, kurie tam tikrais metais skelbiami Europos kultūros sostinėmis.Paraiškas tapti Europos kultūros sostine pateikė trys Čekijos Respublikos miestai: Hradec Kralovė, Ostrava ir Pilzenas.Pasibaigus dviems atrankos etapams nuspręsta, kad geriausiai iniciatyvos tikslus ir Sprendimo Nr. 1622/2006/EB 4 straipsnyje nurodytus kriterijus atitinka Pilzeno miestas.2010 m. rugsėjo mėn. ataskaitoje grupė rekomendavo nominuoti Čekijos Respublikos miestą Pilzeną 2015 m. Europos kultūros sostine. Čekijos Respublika iki 2010 m. pabaigos pranešė apie tai Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Regionų komitetui.2011 m. sausio mėn. pradžioje Europos Parlamentas savo teigiamą nuomonę perdavė Komisijai.Belgijoje atranka buvo baigta 2010 m. pavasarį, o 2010 m. lapkričio mėn. Monsas nominuotas kultūros sostine.Taigi Komisija, remdamasi Sprendimo Nr. 1622/2006/EB 9 straipsnio 3 dalimi, teikia Tarybai pridedamą rekomendaciją oficialiai paskelbti Čekijos Respublikos miestą Pilzeną 2015 m. Europos kultūros sostine.RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASdėl Čekijos Respublikos miesto paskelbimo 2015 m. Europos kultūros sostineEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1622/2006/EB, nustatantį Bendrijos veiksmą dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007–2019 m.[2], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,atsižvelgdama į atrankos grupės 2010 m. rugsėjo mėn. ataskaitą dėl Čekijos Respublikos miesto nominavimo Europos kultūros sostine,kadangi:kandidatūra visiškai atitinka Sprendimo Nr. 1622/2006/EB 4 straipsnyje nustatytus kriterijus,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis2015 m. Europos kultūros sostine paskelbti Pilzeną (Čekijos Respublika).2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta [...]Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 304, 2006 11 3, p. 1.[2] OL L 304, 2006 11 3, p. 1.