               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 04 26
            COM(2022) 166 final

            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo Komisija įgaliojama pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje pakeitimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  2018 m. rugsėjo mėn. įsigaliojo Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės (toliau – Norvegija) susitarimas dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje (toliau – Susitarimas). Tuo Susitarimu ES valstybėms narėms ir Norvegijai sudaromos sąlygos bendradarbiauti panašiai, kaip valstybės narės bendradarbiauja pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 904/2010
                     1
                   ir Tarybos direktyvą 2010/24/ES
                     2
                  , kad kovotų su sukčiavimu PVM ir padėtų vienos kitoms vykdyti reikalavimus PVM srityje.

               Tačiau nuo to laiko padaryti keli Tarybos reglamento (ES) Nr. 904/2010 pakeitimai ir – būtent iš dalies keičiančiu Tarybos reglamentu (ES) 2018/1541
                  3
                – nustatyta naujų administracinio bendradarbiavimo priemonių. Šios naujos priemonės apima:

               - tinklo „Eurofisc“ tobulinimą stiprinant valdymą, tolesnius veiksmus (bendrą duomenų tvarkymą ir analizę) ir bendrai vykdomus administracinius tyrimus (bendrus auditus);

               - bendradarbiavimą su kitomis ES teisėsaugos institucijomis (Europolu, OLAF);

               - dalijimąsi pagrindine informacija apie importą ir transporto priemones.

               Taip pat buvo numatyta galimybė naudotis ne tik standartinėmis formomis, bet ir kitomis informacijos keitimosi priemonėmis.

                  Susitarimo 41 straipsnio 5 dalyje nustatyta tvarka, kuria vadovaujamasi tuo atveju, jei kuri nors Susitariančioji Šalis nori, kad Susitarimas būtų persvarstytas. Taigi, ta Susitariančioji Šalis pateikia pasiūlymą Jungtiniam komitetui, o šis pateikia rekomendacijas, visų pirma dėl derybų pradžios pagal Susitariančiųjų Šalių taisykles dėl tarptautinių derybų.

                  Per 2021 m. lapkričio 25 d. įvykusį antrąjį ES ir Norvegijos jungtinio komiteto, kuris įsteigtas pagal to Susitarimo 41 straipsnio 1 dalį, posėdį Norvegijos Karalystė oficialiai pateikė prašymą papildyti ir iš dalies pakeisti Susitarimą, siekiant:

               ·atsižvelgti į nustatytas naujas administracinio bendradarbiavimo priemones (ne tik standartinių formų, bet ir kitų informacijos keitimosi priemonių naudojimą, bendrai vykdomus administracinius tyrimus ir tinkle „Eurofisc“ vykdomus tolesnius veiksmus);

               ·atnaujinti nuorodą į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo
                  4
                panaikintą Direktyvą 95/46/EB, nuorodą į direktyvą pakeičiant nuoroda į reglamentą.

               Norvegija iki šiol aktyviai veikė daugumoje „Eurofisc“ veiklos sričių. 2020 ir 2021 m. Norvegija įspėjo valstybes nares apie galimą sukčiavimą ir galimus 5 mlrd. EUR dydžio PVM nuostolius anglies dioksido kredito srityje.

               Susitarimą iš dalies pakeitus ir į jį įtraukus pirmiau minėtas naujas priemones būtų sudaromos sąlygos geresniam bendradarbiavimui ir stiprinama kova su sukčiavimu, o tai teiktų pridėtinę vertę abiem Susitarimo Šalims (Norvegijai ir valstybėms narėms).

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Administracinio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis PVM srityje stiprinimas yra vienas iš Europos Komisijos 2020 m. komunikate „Sąžiningo ir paprasto apmokestinimo veiksmų planas, kuriuo remiama ekonomikos atgaivinimo strategija“
                     5
                   nurodytų veiksmų.

                  Be to, vertėtų pažymėti, kad derybos su Norvegija apimtų jau galiojančias bendradarbiavimo priemones, kurias valstybės narės jau taiko remdamosi Reglamentu (ES) Nr. 904/2010.

                  Tad ši iniciatyva atitinka dabartinę Komisijos politiką PVM srityje, ji taip pat padėtų suderinti valstybių narių ir Norvegijos bendradarbiavimą su ES acquis.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Šis pasiūlymas Tarybai teikiamas remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 3 dalimi.

                  SESV 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad be išimtinės Sąjungos kompetencijos srityse, išvardytose SESV 3 straipsnio 1 dalyje, Sąjunga „taip pat naudojasi išimtine kompetencija tarptautiniams susitarimams sudaryti, kai jų sudarymas yra numatytas Sąjungos teisėkūros procedūra priimtame akte arba yra būtinas, kad Sąjunga galėtų naudotis savo vidaus kompetencija, arba jų sudarymas gali daryti poveikį bendroms taisyklėms ar pakeisti jų taikymo sritį“.

                  Remiantis nusistovėjusia Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, susitarimas, reglamentuojantis visiškai suderintą sritį, gali daryti poveikį bendroms taisyklėms ar pakeisti jų taikymo sritį
                     6
                  .

                  Persvarstytinas Susitarimo dalykas, t. y. Tarybos reglamentu (ES) 2018/1541 nustatytų naujų administracinio bendradarbiavimo priemonių įtraukimas, priklauso Sąjungos išimtinei kompetencijai. Pagal Susitarimo 41 straipsnio 2 dalies k punktą atnaujinti nuorodas, t. y. nuorodą į Direktyvą 95/46/EB pakeisti nuoroda į Reglamentą (ES) 2016/679, gali Jungtinis komitetas. Tačiau to atnaujinimo klausimas gali būti svarstomas ir per inicijuotas naujas derybas dėl Susitarimo teksto.

                  Per 2021 m. lapkričio 25 d. įvykusį antrąjį Jungtinio komiteto posėdį Norvegija oficialiai paprašė pradėti derybas, kad būtų galima iš dalies pakeisti Susitarimą, kaip numatyta pagal Susitarimo 41 straipsnio 5 dalį.

               •Proporcingumo principas

                  Bendradarbiavimo priemonėmis, kurios turi būti įtrauktos į Susitarimo pakeitimą, bus laikomasi proporcingumo principo ir jomis nebus viršijama to, kas būtina tikslui – suteikti Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės administracinio bendradarbiavimo PVM srityje bendrą pagrindą – pasiekti. Šiuo Susitarimo pakeitimu bus sudaromos sąlygos valstybių narių valdžios institucijoms, atsakingoms už PVM teisės aktų taikymą, bendradarbiauti su Norvegijos mokesčių administratoriumi panašiai, kaip tos valdžios institucijos bendradarbiauja tarpusavyje ES, ir laikantis ES acquis.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Kaip numatyta pagal 41 straipsnio 5 dalį, Norvegija per 2021 m. lapkričio 25 d. įvykusį antrąjį Jungtinio komiteto posėdį pateikė Jungtinio komiteto sprendimo projektą, kuriame siūloma pradėti naujas derybas siekiant iš dalies pakeisti Susitarimą.

               Pats Jungtinio komiteto sprendimo projektas Komisijai nėra privalomas, jis bus priimtas (pagal rašytinę procedūrą) tik Tarybai suteikus Komisijai įgaliojimą pradėti naujas derybas dėl Susitarimo pakeitimo.

               Apie Norvegijos prašymą pakeisti Susitarimą 2021 m. gruodžio 8 d. buvo informuota Tarybos Mokesčių klausimų darbo grupė.

                  Ši grupė bus informuojama apie derybų padėtį viso proceso metu ir su ja bus konsultuojamasi dėl derybų rezultatų.

               •Poveikio vertinimas

               Remiantis geresnio reglamentavimo priemonių rinkinio
                  7
                7 priemone, jeigu poveikio negalima aiškiai nustatyti ex ante, poveikis yra nedidelis arba Komisija neturi pasirinkimo arba turi mažai pasirinkimo galimybių, poveikio vertinimo atlikti nebūtina.

               Kadangi rekomendacija yra labai bendro pobūdžio ir ja suteikiama daug lankstumo, tenkinama pirmoji pagal geresnio reglamentavimo priemonių rinkinio 7 priemonę nustatyta sąlyga. Be to, rekomendacija neįpareigoja Komisijos laikytis tam tikros pozicijos šiuo etapu. Numatoma Komisijos rekomendacija apims tik Tarybos suteikiamą įgaliojimą pradėti derybas su Norvegija. Tuo nedaroma jokio poveikio nei mokesčių administratoriams, nei ES mokesčių mokėtojams. Pagrindinis dėmesys per derybas bus skiriamas kelioms administracinėms priemonėmis, kurios galėtų būti įtrauktos į jau galiojantį ES ir Norvegijos susitarimą dėl bendradarbiavimo PVM srityje. Komisija neturi pasirinkimo arba turi mažai pasirinkimo galimybių, kadangi rekomendacija yra privalomas etapas siekiant pradėti derybas su trečiąja šalimi.

                  Iš esmės, numatomos rekomendacijos rezultatas – ne naujas teisės aktas, o tik naujų derybų inicijavimas.

               •Pagrindinės teisės

                  Numatomu susitarimu bus laikomasi pagrindinių Europos Sąjungos vertybių, nustatytų Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo Komisija įgaliojama pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje pakeitimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)
                     kaip patvirtinta per 2021 m. lapkričio 25 d. Osle įvykusį antrąjį Jungtinio komiteto posėdį, pagal Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimą dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje
                  8
                (toliau – Susitarimas) vykdomas bendradarbiavimas jau davė labai teigiamų rezultatų;

               (2)
                     valstybėms narėms būtų naudingos papildomos bendradarbiavimo priemonės, kurios leistų veiksmingiau bendradarbiauti su Norvegija, visų pirma kalbant apie tinkle „Eurofisc“ vykdomus tolesnius veiksmus;

               (3)
                     siekiant iš dalies pakeisti Susitarimą, reikėtų pradėti derybas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Europos Sąjungos vardu pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje pakeitimo.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su Tarybos Mokesčių klausimų darbo grupe.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2010 m. spalio 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 904/2010 dėl administracinio bendradarbiavimo ir kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčio srityje (OL L 268, 2010 10 12, p. 1).

                     (2)

                        2010 m. kovo 16 d. Tarybos direktyva 2010/24/ES dėl savitarpio pagalbos vykdant reikalavimus, susijusius su mokesčiais, muitais ir kitomis priemonėmis (OL L 84, 2010 3 31, p. 1).

                     (3)

                        2018 m. spalio 2 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/1541, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 904/2010 ir (ES) 2017/2454 nuostatos dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje stiprinimo priemonių (OL L 259/1, 2018 10 16, p. 1–11).

                     (4)

                        2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1–88).

                     (5)

                        14 veiksmas (A14), COM/2020/312 final.

                     (6)

                        Teisingumo Teismo nuomonė 3/15, ECLI:EU:C:2017:114, 118 punktas ir jame cituojama teismo praktika.

                     (7)

                        https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/br_toolbox-nov_2021_en_0.pdf.

                     (8)

                        https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX%3A22018A0801%2801%29

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 04 26
            COM(2022) 166 final

            PRIEDAS
            prie
            rekomendacijos dėl TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo Komisija įgaliojama pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje pakeitimo

               PRIEDAS

               DERYBINIAI NURODYMAI DĖL EUROPOS SĄJUNGOS IR NORVEGIJOS KARALYSTĖS SUSITARIMO DĖL ADMINISTRACINIO BENDRADARBIAVIMO, KOVOS SU SUKČIAVIMU IR REIKALAVIMŲ VYKDYMO PRIDĖTINĖS VERTĖS MOKESČIO SRITYJE PAKEITIMO

                  2018 m. rugsėjo mėn. įsigaliojo Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės (toliau – Norvegija) susitarimas dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje (toliau – Susitarimas). Tuo Susitarimu ES valstybėms narėms ir Norvegijai sudaromos sąlygos bendradarbiauti panašiai, kaip valstybės narės bendradarbiauja pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 904/2010
                     1
                   ir Tarybos direktyvą 2010/24/ES
                     2
                  , siekdamos kovoti su sukčiavimu PVM ir padėti vienos kitoms vykdyti reikalavimus PVM srityje.

                  Tačiau nuo to laiko padaryti keli Tarybos reglamento (ES) Nr. 904/2010 pakeitimai ir – būtent iš dalies keičiančiu Tarybos reglamentu (ES) 2018/1541
                     3
                   – nustatyta naujų administracinio bendradarbiavimo priemonių. Šios naujos priemonės apima:

               (a)tinklo „Eurofisc“ tobulinimą stiprinant valdymą, tolesnius veiksmus (bendrą duomenų tvarkymą ir analizę) ir bendrai vykdomus administracinius tyrimus (bendrus auditus);

               (b)galimybę naudotis ne tik standartinėmis formomis, bet ir kitomis informacijos keitimosi priemonėmis;

               (c)keitimąsi informacija su kitomis ES teisėsaugos institucijomis (Europolu, OLAF);

               (d)dalijimąsi pagrindine informacija apie importą ir transporto priemones.

               Kad ir kaip būtų, pirmiau c ir d punktuose nurodytos priemonės valstybių narių ir Norvegijos bendradarbiavimui nėra aktualios.

                  Be to, tame 2018 m. sudarytame Susitarime daroma nuoroda į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuri buvo panaikinta 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/679 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir tokių duomenų laisvo judėjimo
                     4
                  .

                  Taigi, šių derybų tikslas turėtų būti dvejopas:

               (1)kiek įmanoma ir kai būtina, suteikti valstybėms naujų bendradarbiavimo su Norvegija priemonių, panašių į tas, kurios Reglamentu (ES) 2018/1541 nustatytos Reglamente Nr. 904/2010. Visų pirma, per derybas turėtų būti aptariami šie klausimai:

               –informacijos keitimasis naudojantis ne tik standartinėmis formomis, bet ir kitomis priemonėmis;

               –bendrai vykdomi administraciniai tyrimai;

               –tinkle „Eurofisc“ vykdomi tolesni veiksmai;

               (2)nuorodų į teisės aktus atnaujinimas – nuorodos į Direktyvą 95/46/EB pakeitimas nuoroda į Reglamentą (ES) 2016/679.

                  Derybų rezultatas neturėtų būti toks, kad Norvegijai būtų suteikta galimybė naudotis „prieiga prie valstybių narių duomenų bazių“.

                     (1)

                        2010 m. spalio 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 904/2010 dėl administracinio bendradarbiavimo ir kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčio srityje (OL L 268, 2010 10 12, p. 1).

                     (2)

                        2010 m. kovo 16 d. Tarybos direktyva 2010/24/ES dėl savitarpio pagalbos vykdant reikalavimus, susijusius su mokesčiais, muitais ir kitomis priemonėmis (OL L 84, 2010 3 31, p. 1).

                     (3)

                        2018 m. spalio 2 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/1541, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 904/2010 ir (ES) 2017/2454 nuostatos dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje stiprinimo priemonių (OL L 259/1, 2018 10 16, p. 1–11).

                     (4)

                        2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1–88).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 02 22
            COM(2021) 76 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Panamos susitarimo pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos XXVIII straipsnį dėl Panamai skirtų skysto ir sutirštinto pieno PPO tarifinių kvotų išbraukimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               2020 m. rugpjūčio 12 d. pranešimu G/SECRET/45 Panama pranešė PPO narėms apie ketinimą iš savo CXLI nuolaidų sąrašo išbraukti skysto ir sutirštinto pieno importo tarifines kvotas, priskiriamas prie 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 ir 0402.99.99 muitų tarifų eilučių, laikydamasi 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXVIII straipsnio 1 dalyje nustatytos tvarkos. Be to, Panama nurodė, kad pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį yra pasirengusi derėtis ir konsultuotis su atitinkamomis narėmis (t. y. su pagrindinėmis produktų, priskiriamų prie atitinkamų muitų tarifų eilučių, tiekėjomis ir su narėmis, turinčiomis pirminę teisę derėtis dėl tų muitų tarifų eilučių). Tuo tikslu Panama pateikė trejų paskutinių metų, kurių duomenys turimi, importo statistinius duomenis, suskirstytus pagal kilmės šalis.

                  Remiantis GATT 1994 XXVIII straipsniu, Europos Sąjunga, kaip PPO narė, turinti pirminę teisę derėtis dėl muitų tarifų eilučių, apimančių sutirštintą pieną (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 ir 0402.99.99), ir kaip pagrindinė produktų, priskiriamų prie muitų tarifų eilučių, apimančių skystą pieną (0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90), tiekėja, turi teisę derėtis su Panama dėl atitinkamos kompensacijos, kad išlaikytų bendrą nuolaidų lygį, kuris būtų ne mažiau palankus prekybai už tą, kuris buvo nustatytas iki Panamai numatant pakeitimą.

               Remdamasi 1980 m. lapkričio 10 d. GATT tarybos priimta Derybų tvarka pagal XXVIII straipsnį
                  1
               , 2020 m. spalio 26 d. ES, kaip narė, turinti pirminę teisę derėtis dėl produktų, priskiriamų prie SS 0402 pozicijos, ir kaip narė, pagrindinė produktų, priskiriamų prie SS 0401 10 ir 0401 20 subpozicijų, tiekėja, pateikė pareiškimą dėl interesų.

               Šiuo pasiūlymu siekiama, kad Taryba suteiktų Komisijai įgaliojimus pradėti derybas su Panama pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį, siekiant susitarti dėl atitinkamos kompensacijos Sąjungai, Panamai priėmus sprendimą iš CXLI nuolaidų sąrašo išbraukti tam tikras skysto ir sutirštinto pieno muitų tarifų nuolaidas.

               Šiuo pasiūlymu nedaroma poveikio 2015 m. liepos 29 d. Komisijos rekomendacijai (COM (2015) 369 final), kuria suteikiami įgaliojimai pradėti derybas pagal GATT 1994 XXIV straipsnio 6 dalį ir (arba) XXVIII straipsnį su PPO narėmis dėl jų muitų tarifų nuolaidų pakeitimo.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Pasiūlymas atitinka ES prekybos politiką ir Pasaulio prekybos organizacijos taisykles.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Netaikoma.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Teikdama rekomendaciją Tarybai priimti sprendimą, kuriuo įgaliojama pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo, Komisija nenurodo materialinio teisinio pagrindo. Todėl šio pasiūlymo teisiniu pagrindu nurodomos 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Remiantis ES sutarties 5 straipsnio 3 dalimi, subsidiarumo principas netaikomas srityse, kuriose ES turi išimtinę kompetenciją. Bendra prekybos politika yra įtraukta į SESV 3 straipsnyje pateikiamą Sąjungos išimtinės kompetencijos sričių sąrašą. Derybos pagal GATT XXVIII straipsnį yra susijusios su klausimais, kurie patenka į prekybos politikos sritį.

               •Proporcingumo principas

               Šia rekomendacija Tarybai siūloma įgalioti Komisiją ES vardu pradėti derybas su Panama pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį. Panama pranešė PPO narėms apie ketinimą derėtis pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį, kad iš savo CXLI nuolaidų sąrašo išbrauktų skysto ir sutirštinto pieno tarifines kvotas, priskiriamas prie 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 ir 0402.99.99 muitų tarifų eilučių. Remiantis PPO taisyklėmis, ES, kaip PPO narė, turinti pirminę teisę derėtis dėl muitų tarifų eilučių, apimančių sutirštintą pieną (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 ir 0402.99.99), ir kaip pagrindinė produktų, priskiriamų prie muitų tarifų eilučių, apimančių skystą pieną (0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90), tiekėja, turi teisę derėtis su Panama dėl atitinkamos kompensacijos. Siūloma Komisijos rekomendacija atitinka proporcingumo principą ir yra būtina pirmiau nurodytiems tikslams pasiekti.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Vienintelė galima priemonė šiam tikslui pasiekti yra tarptautinis susitarimas. Todėl būtini įgaliojimai pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma. Remiantis PPO taisyklėmis, derybos pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį turėtų būti vykdomos kuo slapčiau.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Netaikoma.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Netaikoma.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Netaikoma.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Panamos susitarimo pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos XXVIII straipsnį dėl Panamai skirtų skysto ir sutirštinto pieno PPO tarifinių kvotų išbraukimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

                  atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

                  atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

                  kadangi:

               (1)2020 m. rugpjūčio 12 d. Panama pranešė Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narėms apie ketinimą pradėti derybas pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXVIII straipsnį, siekdama iš savo CXLI nuolaidų sąrašo išbraukti skysto ir sutirštinto pieno tarifines kvotas, priskiriamas prie 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 ir 0402.99.99 muitų tarifų eilučių, laikydamasi GATT 1994 XXVIII straipsnio 1 dalyje nustatytos tvarkos;

               (2)Sąjunga, kaip PPO narė, turinti pirminę teisę derėtis dėl muitų tarifų eilučių, apimančių sutirštintą pieną, ir kaip pagrindinė produktų, priskiriamų prie muitų tarifų eilučių, apimančių skystą pieną, tiekėja, 2020 m. spalio 26 d. pateikė Panamai pareiškimą dėl interesų, susijusį su nuolaidomis, dėl kurių deramasi ir konsultuojamasi pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį;

               (3)todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pradėti derybas su Panama pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį, kad ji galėtų susitarti dėl atitinkamos kompensacijos Sąjungai, Panamai priėmus sprendimą iš CXLI nuolaidų sąrašo išbraukti tam tikras skysto ir sutirštinto pieno muitų tarifų nuolaidas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis dėl susitarimo su Panama pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį dėl atitinkamos kompensacijos, Panamai priėmus sprendimą iš savo CXLI nuolaidų sąrašo išbraukti skysto ir sutirštinto pieno tarifines kvotas, priskiriamas prie 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 ir 0402.99.99 muitų tarifų eilučių.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

                  Derybos vedamos konsultuojantis su Prekybos politikos komitetu.

               4 straipsnis

                  Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        1980 m. lapkričio 10 d. priimtos gairės, GATT dokumentai C/113 ir C/113/Corr.1, GATT BISD 27S/26-28.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 02 22
            COM(2021) 76 final
            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėlTARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Panamos susitarimo pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos XXVIII straipsnį dėl Panamai skirtų skysto ir sutirštinto pieno PPO tarifinių kvotų išbraukimo

               PRIEDAS

               ·Pagal GATT 1994 XXVIII
                  1
                straipsnį Komisija derasi su Panama dėl susitarimo, Panamai priėmus sprendimą iš savo CXLI nuolaidų sąrašo išbraukti skysto ir sutirštinto pieno tarifines kvotas, priskiriamas prie 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 ir 0402.99.99 muitų tarifų eilučių.

               ·Komisija veda derybas, siekdama susitarti su Panama dėl atitinkamos kompensacijos, Panamai priėmus sprendimą iš savo CXLI nuolaidų sąrašo išbraukti skysto ir sutirštinto pieno tarifines kvotas.

               ·Komisija vadovaujasi atitinkamomis PPO nuostatomis, visų pirma GATT 1994 XXVIII straipsniu ir Susitarimu dėl GATT 1994 XXVIII straipsnio aiškinimo
                  2
               .

               ·Komisija praneša Tarybai apie derybų rezultatus ir prireikus informuoja ją apie bet kokius per derybas galinčius kilti sunkumus.

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm.

                     (2)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 02
            COM(2021) 509 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Ispanijos stabilumo programos
            {SWD(2021) 501 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Ispanijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

               kadangi:

               (1)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos
                  2
                taikymo
                  3
               . Komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Bendroji nukrypti leidžianti išlyga suteikė galimybę valstybėms narėms kovojant su krize pasinaudoti biudžeto lankstumu. Ja sudarytos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Pradėjus ją taikyti leidžiama laikinai nukrypti nuo kiekvienos valstybės narės vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. 2020 m. rugsėjo 17 d. metinėje tvaraus augimo strategijoje Komisija paskelbė, kad bendroji nukrypti leidžianti išlyga 2021 m. bus ir toliau taikoma
                  4
               ;

               (2)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Ispanijai
                  5
                , laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir būsimas atsigavimas. Ji taip pat rekomendavo Ispanijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas;

               (3)Tarybos rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos nurodoma, kad visus 2021 m. fiskalinė politika visose euro zonos valstybėse narėse turėtų likti remiamojo pobūdžio ir kad politikos priemonės turėtų būti pritaikytos prie konkrečių šalių aplinkybių ir taikomos laiku, laikinai ir tikslingai
                  6
               . Esant tinkamoms epidemiologinėms ir ekonominėms sąlygoms turėtų būti laipsniškai panaikintos neatidėliotinos priemonės, kartu kovojant su krizės socialiniu poveikiu ir poveikiu darbo rinkai. Turėtų būti vykdoma fiskalinė politika, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Valstybės narės turėtų vykdyti reformas, kuriomis visų atžvilgiu būtų stiprinama sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptis, tinkamumas ir tvarumas;

               (4)2020 m. lapkričio 18 d. Komisija priėmė kokybiniu fiskalinių priemonių vertinimu pagrįstas nuomones dėl 2021 m. euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų. Komisija laikėsi nuomonės, kad apskritai Ispanijos biudžeto plano projektas atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos priimtas fiskalinės politikos rekomendacijas ir kad dauguma plane nustatytų priemonių buvo remiama ekonominė veikla esant dideliam neapibrėžtumui;

               (5)taikant priemonę „Next Generation EU“, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, bus užtikrinamas tvarus, įtraukus ir teisingas ekonomikos atsigavimas. 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė
                  7
               . Pagal šią priemonę bus teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. ES finansuojama fiskalinė paskata. Ji prisidės prie ekonomikos atsigavimo, tvarių ir augimą skatinančių reformų įgyvendinimo ir investicijų, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, ir padidins ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Savo ruožtu ji taip pat padės artimiausiu metu atkurti palankesnę viešųjų finansų būklę, o vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu – sustiprinti viešųjų finansų tvarumą, augimą ir darbo vietų kūrimą;

               (6)2021 m. kovo 3 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė papildomų politikos gairių, kuriomis siekiama palengvinti fiskalinės politikos koordinavimą ir padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas
                  8
               . Bendra fiskalinės politikos kryptis, atsižvelgiant į nacionalinius biudžetus ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, 2021 ir 2022 m. turėtų išlikti remiamojo pobūdžio. Tikintis, kad ekonominė veikla 2021 m. antroje pusėje palaipsniui grįš į vėžes, valstybių narių 2022 m. fiskalinė politika vis dėlto turėtų tapti labiau diferencijuota. Formuojant valstybių narių fiskalinę politiką turėtų būti atsižvelgiama į ekonomikos atsigavimo padėtį, fiskalinį tvarumą ir būtinybę mažinti ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus. Kadangi būtina remti tvarų ES ekonomikos atsigavimą, valstybės narės, kurių tvarumo rizika nedidelė, savo biudžetus turėtų pajungti palankiai 2022 m. fiskalinei politikai išlaikyti, įvertinusios Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės poveikį. Didelę skolą turinčios valstybės narės turėtų vykdyti apdairią fiskalinę politiką, kartu išlaikydamos nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir naudodamosi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomiems kokybiškiems investicijų projektams ir struktūrinėms reformoms finansuoti. Kalbant apie laikotarpį po 2022 m., įgyvendinant fiskalinę politiką turėtų būti toliau atsižvelgiama į atsigavimo stiprumą, ekonominio neapibrėžtumo mastą ir fiskalinio tvarumo aspektus. Užtikrinti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu padės perorientuojama fiskalinė politika, be kita ko, tinkamu metu laipsniškai panaikinant paramos priemones, siekiant apdairios vidutinio laikotarpio fiskalinės būklės;

               (7)2021 m. kovo 3 d. komunikate taip pat paskelbta Komisijos nuomonė, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio pagrindinis kiekybinis kriterijus būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Remdamasi savo 2021 m. pavasario prognoze, birželio 2 d. Komisija laikėsi nuomonės, kad sąlygos, kurioms esant 2022 m. bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą reikėtų toliau taikyti, o 2023 m. jos taikymą nutraukti, yra įvykdytos. Nutraukus bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą bus toliau atsižvelgiama į konkrečių šalių padėtį
                  9
               ;

               (8)2021 m. balandžio 30 d. Ispanija pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnį pateikė 2021 m. stabilumo programą;

               (9)remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2020 m. Ispanijos valdžios sektoriaus deficitas buvo 11,0 % BVP, o valdžios sektoriaus skola padidėjo iki 120,0 % BVP. Metinis pirminio biudžeto balanso pokytis siekė 8,1 % BVP, įskaitant 4,0 % BVP ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Ispanija taip pat teikė likvidumo paramą įmonėms ir namų ūkiams (tokią kaip garantijos ir mokesčių atidėjimas, kurie neturi tiesioginio ir greito poveikio biudžetui), kurios vertė siekia 8,0 % BVP.

               2021 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptariama Ispanijos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus deficitas 2020 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o valdžios sektoriaus skola viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir tinkamu tempu nemažėjo. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas ir skolos kriterijaus nėra laikomasi;

               (10)2021 ir 2022 m. makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos valdžios institucijų biudžeto projekcijos, yra atsargus. 2021 m. 0,6 procentinio punkto BVP atotrūkį tarp Komisijos (5,9 %) ir programos (6,5 %) BVP augimo įverčių galima paaiškinti šiek tiek skirtingais išlaidų profiliais, susijusiais su EGADP dotacijomis. Komisija numato, kad dotacijos bus naudojamos laipsniškiau, o stabilumo programos makroekonominis scenarijus grindžiamas didesniu lėšų panaudojimu laikotarpio pradžioje, o tai lems didesnį ekonomikos augimą. 2022 m. projekcijos iš esmės sutampa, išskyrus tik nedidelį neatitikimą;

               (11)2021 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 11,0 % BVP 2020 m. iki 8,4 % BVP 2021 m., o skolos santykis 2021 m. sumažės iki 119,5 % BVP. Pagal programą 2021 m. pirminio biudžeto balanso pokytis, palyginti su iki krizės buvusiu lygiu (2019 m.), turėtų siekti 5,8 % BVP, atsižvelgiant į ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Šios projekcijos viršija Komisijos 2021 m. pavasario prognozę, kurioje numatomas 7,6 % BVP deficitas. Skirtumą galima paaiškinti valdžios sektoriaus išlaidų projekcijų skirtumu. Visų pirma Komisija numato, kad valdžios sektoriaus išlaidos socialiniams pervedimams ir kitos išlaidos bus mažesnės, nei numatyta stabilumo programoje;

               (12)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir susijusį ekonomikos nuosmukį, Ispanija ėmėsi biudžeto priemonių, kad sustiprintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Šis ryžtingas politinis atsakas sušvelnino BVP susitraukimą, o tai savo ruožtu sulėtino valdžios sektoriaus deficito ir valstybės skolos augimą. Fiskalinėmis priemonėmis turėtų būti didinama parama atsigavimui, neužbėgant už akių būsimoms fiskalinėms trajektorijoms. Todėl turėtų būti stengiamasi, kad šios priemonės netaptų nuolatinė našta viešiesiems finansams. Nustačiusios nuolatines priemones valstybės narės turėtų tinkamai jas finansuoti, kad užtikrintų neutralų poveikį biudžetui vidutiniu laikotarpiu. Priemonės, kurių Ispanija ėmėsi 2020 ir 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., buvo laikinos arba joms nebuvo kompensacinių priemonių;

               (13)2021 m. stabilumo programoje daroma prielaida, kad bus vykdomos investicijos ir reformos, finansuojamos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis, sudarančiomis 0,04 % BVP 2020 m., 1,8 % BVP 2021 m., 1,9 % BVP 2022 m., 1,4 % BVP 2023 m. ir 0,1 % BVP 2024 m. Planuojama, kad beveik visas finansavimas iš priemonės lėšų bus panaudotas programos laikotarpiu, nes apie 95 % Ispanijai skirtų EGADP dotacijų bus panaudota 2021–2023 m. Programoje taip pat nurodyta galimybė vėlesniu etapu prašyti 6,3 % BVP vertės paskolų pagal EGADP. Tai galėtų padvigubinti Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano apimtį. Tačiau stabilumo programos fiskalinės projekcijos neapima tiesioginio EGADP dotacijų poveikio išlaidų ir pajamų planams, o tik netiesioginį poveikį pajamoms, susijusį su didesniu BVP augimu. Visos EGADP dotacijos, kaip planavo Ispanija, į Komisijos pavasario prognozėje pateiktas biudžeto projekcijas iki 2022 m. nėra įtrauktos dėl skirtingų prielaidų, kada projektai pagal Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą pasieks etapą, kai išlaidos bus iš tikrųjų patiriamos ir taip pat ims daryti poveikį BVP augimui;

               (14)Reglamente (EB) Nr. 1466/97 nustatyti fiskalinio koregavimo rodikliai turi būti vertinami atsižvelgiant į dabartines aplinkybes. Pirma, gamybos apimties atotrūkio įverčius gaubia didelis neapibrėžtumas. Antra, reikia, kad fiskalinė politika būtų greitai pritaikoma prie pandemijos raidos ir, kai pavojus sveikatai sumažės, nuo pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju būtų pereita prie tikslingesnių priemonių. Trečia, šiam laikotarpiui būdingas reikšmingas politikos atsakas siekiant remti ekonominę veiklą. Esant dideliems pervedimams iš ES biudžeto (pavyzdžiui, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę), nustatyti rodikliai neapima visos paskatos, kurią fiskalinė politika teikia ekonomikai. Atsižvelgiant į tai, struktūrinis balansas dabartinėmis aplinkybėmis nėra tinkamas rodiklis. Kita vertus, išlaidų kriterijus turi būti pritaikytas
                  10
                ir papildytas papildoma informacija, kad būtų galima visapusiškai įvertinti fiskalinės politikos kryptį.

               Pirma, vadovaujantis panašiu požiūriu į tą, kurio laikomasi vertinant 2021 m. biudžeto planų projektus, į bendrąsias išlaidas neįtraukiamos laikinos neatidėliotinos priemonės. Šiomis su krize susijusiomis laikinomis neatidėliotinomis priemonėmis remiamos sveikatos sistemos ir darbuotojams bei įmonėms kompensuojamos dėl izoliavimo priemonių ir tiekimo grandinės sutrikimų prarastos pajamos. Ar valdžios institucijos jas atšauks, priklauso nuo to, kada normalizuosis visuomenės sveikatos ir ekonominė padėtis.

               Antra, siekiant dabartinėmis sąlygomis įvertinti bendrą fiskalinės politikos kryptį, į atitinkamas bendrąsias išlaidas turėtų būti įtraukti dideli pervedimai iš ES biudžeto (kaip antai pervedimai pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę).

               Taigi fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones), įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų dotacijomis finansuojamas išlaidas, pokytis.

               Be bendros fiskalinės politikos krypties, analizės tikslas taip pat yra įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais. Dėl tos priežasties ypatingas dėmesys skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų ir investicijų raidai;

               (15)2021 m. stabilumo programoje planuojama, kad Ispanijos valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. sumažės iki 5,0 % BVP, daugiausia dėl 2020 ir 2021 m. priimtų laikinų paramos priemonių nutraukimo. Planuojama, kad 2022 m. valdžios sektoriaus skolos santykis sumažės iki 115,1 % BVP. Šios projekcijos iš esmės atitinka Komisijos 2021 m. pavasario prognozę.

               Remiantis Komisijos prognoze, pirmiau apibrėžta bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai 2022 m., sudarys −0,5 % BVP
                  11
               . Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis padidės 0,6 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės 0,2 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį
                  12
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 0,4 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį;

               (16)itin svarbi valstybių narių biudžeto priemonių kokybė. Fiskalinės struktūrinės reformos, kuriomis siekiama gerinti nacionalinių biudžetų sudėtį, gali paremti potencialų augimą, suteikti labai reikalingų fiskalinio manevravimo galimybių ir padėti užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą, be kita ko, atsižvelgiant į klimato kaitą ir sveikatos apsaugos uždavinius. Kalbant apie pajamas, COVID-19 krizė padidino reformų svarbą siekiant veiksmingesnių ir teisingesnių viešųjų pajamų sistemų. Kalbant apie išlaidas, krizės sąlygomis tapo dar svarbiau didinti tvarių ir augimą skatinančių investicijų lygį bei kokybę, siekiant augimo potencialo ir ekonominio bei socialinio atsparumo didinimo ir dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslų. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai suteiks galimybę pagerinti nacionalinių biudžetų sudėtį;

               (17)programos vidutinio laikotarpio biudžeto planuose numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 4,0 % 2023 m. iki 3,2 % BVP 2024 m. Neplanuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį vėl taps mažesnis už 3 % BVP.

               Remiantis programa, bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinių biudžetų, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai, 2023 ir 2024 m. vidutiniškai sudarys +0,9 % BVP. Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis sumažės 0,9 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės neutralų poveikį
                  13
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

               Dabartinis 10 metų vidutinio nominaliojo potencialaus augimo įvertis yra 2½ %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Ispanijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (18)planuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis sumažės nuo 113,3 % BVP 2023 m. iki 112,1 % BVP 2024 m. Atsižvelgiant į didelį skolos santykį, kuris, kaip numatoma, ilgainiui tik palaipsniui mažės, ir remiantis naujausia skolos tvarumo analize, laikoma, kad vidutiniu laikotarpiu Ispanijai gresia didelė fiskalinio tvarumo rizika
                  14
               ;

               (19)atsižvelgiant į šiuo metu vis dar išimtinai didelį neapibrėžtumą, fiskalinės politikos gairės ir toliau turėtų būti daugiausiai kokybinio pobūdžio. 2022 m., jei neapibrėžtumo lygis jau bus pakankamai sumažėjęs, turėtų būti pateiktos vėlesniems metams skirtos tikslesnės kiekybinės gairės.

               Taryba įvertino 2021 m. stabilumo programą ir veiksmus, kurių Ispanija ėmėsi atsižvelgdama į 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją,

               REKOMENDUOJA ISPANIJAI:

               1.2022 m. pasinaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

               2.Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu. Tuo pat metu didinti investicijas, siekiant padidinti augimo potencialą.

               3.Ypatingą dėmesį skirti viešųjų finansų – tiek biudžeto pajamų, tiek išlaidų – sudėčiai, kad būtų užtikrintas tvarus ir įtraukus atsigavimas. Pirmenybę teikti tvarioms ir augimą skatinančioms investicijoms, visų pirma toms, kuriomis remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka. Pirmenybę teikti fiskalinėms struktūrinėms reformoms, kurios padės finansuoti viešosios politikos prioritetus ir didinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, be kita ko, visų atžvilgiu stiprinant sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptį, tinkamumą ir tvarumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui.

                     (3)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komisijos komunikatas „2021 m. metinė tvaraus augimo strategija“, Briuselis, 2020 9 17, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija dėl 2020 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Ispanijos stabilumo programos, OL C 282, 2020 8 26, p. 54.

                     (6)

                        Laukiama, kol Taryba galutinai priims po to, kai patvirtins Europos Vadovų Taryba. Tekstas, dėl kurio 2020 m. gruodžio 16 d. susitarė Euro grupė, pateikiamas adresu
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/lt/pdf
                  .

                     (7)

                  OL
                   L57, 2021 2 18, p. 17.

                     (8)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“, Briuselis, 2021 6 2, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Visų pirma, dėl išlaidų kriterijui 4 metus taikyto investicijų išlyginimo negalima tinkamai įvertinti ekonomikos atsigavimui skirtos fiskalinės paramos, kuri teikiama nacionalinėmis lėšomis finansuojamomis investicijomis.

                     (11)

                        Neigiamas rodiklio ženklas atitinka per didelį pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją fiskalinę politiką.

                     (12)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,5 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

                     (13)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,2 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

                     (14)

                        Žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes“.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 02
            COM(2021) 517 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Vengrijos konvergencijos programos
            {SWD(2021) 501 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Vengrijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

               kadangi:

               (1)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos
                  2
                taikymo
                  3
               . Komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Bendroji nukrypti leidžianti išlyga suteikė galimybę valstybėms narėms kovojant su krize pasinaudoti biudžeto lankstumu. Ja sudarytos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Pradėjus ją taikyti leidžiama laikinai nukrypti nuo kiekvienos valstybės narės vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. 2020 m. rugsėjo 17 d. metinėje tvaraus augimo strategijoje Komisija paskelbė, kad bendroji nukrypti leidžianti išlyga 2021 m. bus ir toliau taikoma
                  4
               ;

               (2)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Vengrijai
                  5
               , laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji taip pat rekomendavo Vengrijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas;

               (3)taikant priemonę „Next Generation EU“, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, bus užtikrinamas tvarus, įtraukus ir teisingas ekonomikos atsigavimas. 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė
                  6
               . Pagal šią priemonę bus teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. ES finansuojama fiskalinė paskata. Ji prisidės prie ekonomikos atsigavimo, tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, ir padidins ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Savo ruožtu ji taip pat padės artimiausiu metu atkurti palankesnę viešųjų finansų būklę, o vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu – sustiprinti viešųjų finansų tvarumą, augimą ir darbo vietų kūrimą;

               (4)2021 m. kovo 3 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė papildomų politikos gairių, kuriomis siekiama palengvinti fiskalinės politikos koordinavimą ir padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas
                  7
               . Bendra fiskalinės politikos kryptis, atsižvelgiant į nacionalinius biudžetus ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, 2021 ir 2022 m. turėtų išlikti remiamojo pobūdžio. Tikintis, kad ekonominė veikla 2021 m. antroje pusėje palaipsniui grįš į vėžes, valstybių narių 2022 m. fiskalinė politika vis dėlto turėtų tapti labiau diferencijuota. Formuojant valstybių narių fiskalinę politiką turėtų būti atsižvelgiama į ekonomikos atsigavimo padėtį, fiskalinį tvarumą ir būtinybę mažinti ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus. Kadangi būtina remti tvarų ES ekonomikos atsigavimą, valstybės narės, kurių tvarumo rizika nedidelė, savo biudžetus turėtų pajungti palankiai 2022 m. fiskalinei politikai išlaikyti, įvertinusios Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės poveikį. Didelę skolą turinčios valstybės narės turėtų vykdyti apdairią fiskalinę politiką, kartu išlaikydamos nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir naudodamosi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomiems kokybiškiems investicijų projektams ir struktūrinėms reformoms finansuoti. Kalbant apie laikotarpį po 2022 m., įgyvendinant fiskalinę politiką turėtų būti toliau atsižvelgiama į atsigavimo stiprumą, ekonominio neapibrėžtumo mastą ir fiskalinio tvarumo aspektus. Užtikrinti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu padės fiskalinės politikos perorientavimas siekiant apdairios vidutinio laikotarpio fiskalinės būklės, be kita ko, tinkamu metu laipsniškai panaikinant paramos priemones;

               (5)2021 m. kovo 3 d. komunikate taip pat paskelbta Komisijos nuomonė, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio pagrindinis kiekybinis kriterijus būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Remdamasi savo 2021 m. pavasario prognoze, birželio 2 d. Komisija laikėsi nuomonės, kad sąlygos, kurioms esant 2022 m. bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą reikėtų toliau taikyti, o 2023 m. jos taikymą nutraukti, yra įvykdytos. Nutraukus bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą bus toliau atsižvelgiama į konkrečių šalių padėtį
                  8
               ;

               (6)2021 m. balandžio 30 d. Vengrija pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnį pateikė 2021 m. konvergencijos programą;

               (7)remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2020 m. Vengrijos valdžios sektoriaus deficitas buvo 8,1 % BVP, o valdžios sektoriaus skola padidėjo iki 80,4 % BVP. Metinis pirminio biudžeto balanso pokytis siekė −5,9 % BVP, įskaitant 6,3 % BVP ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Vengrija taip pat teikė likvidumo paramą įmonėms ir namų ūkiams (tokią kaip garantijos ir mokesčių atidėjimas, kurie neturi tiesioginio ir greito poveikio biudžetui), kurios vertė siekia maždaug 6,8 % BVP.

               2021 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptariama Vengrijos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus deficitas 2020 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o valdžios sektoriaus skola viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir tinkamu tempu nemažėjo. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas, ir skolos kriterijaus nėra laikomasi;

               (8)2021 ir 2022 m. makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra atsargus. Konvergencijos programoje numatoma, kad realiojo BVP augimas sudarys 4,3 % 2021 m. ir 5,2 % 2022 m., t. y. numatomas lėtesnis atsigavimas negu Komisijos pavasario prognozėje, daugiausiai dėl lėtesnio numatomo eksporto ir privataus vartojimo atsigavimo. Konvergencijos programoje pateiktos 2021 m. nominaliojo BVP augimo ir pagrindinių mokesčio bazių, įskaitant atlygį darbuotojams ir privatų vartojimą, projekcijos yra šiek tiek mažesnės negu Komisijos pavasario prognozėje pateiktos projekcijos, o 2022 m. – iš esmės į jas panašios;

               (9)2021 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 8,1 % BVP 2020 m. iki 7,5 % BVP 2021 m., o skolos santykis sumažės iki 79,9 % BVP. Pagal programą 2021 m. pirminio biudžeto balanso pokytis, palyginti su iki krizės buvusiu lygiu (2019 m.), turėtų siekti −5,1 % BVP, atsižvelgiant į 3,0 % BVP ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Komisijos 2021 m. pavasario prognozėje 2021 m. numatomas mažesnis deficitas (6,8 %) ir skolos santykis (78,6 %) – tai susiję su spartesniu ekonomikos ir mokestinių pajamų augimu;

               (10)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir susijusį ekonomikos nuosmukį, Vengrija ėmėsi biudžeto priemonių, kad sustiprintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Šis ryžtingas politikos atsakas sušvelnino BVP susitraukimą, o tai savo ruožtu apribojo valdžios sektoriaus deficito ir valstybės skolos augimą. Fiskalinėmis priemonėmis turėtų būti didinama parama atsigavimui, neužbėgant už akių būsimoms fiskalinėms trajektorijoms. Todėl turėtų būti stengiamasi, kad šios priemonės netaptų nuolatine našta viešiesiems finansams. Nustačiusios nuolatines priemones valstybės narės turėtų tinkamai jas finansuoti, kad užtikrintų neutralų poveikį biudžetui vidutiniu laikotarpiu. Priemonės, kurių Vengrija ėmėsi 2020 ir 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Atrodo, kad tam tikros diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., nėra laikinos arba joms nėra kompensacinių priemonių. Preliminariai apskaičiuota, kad 2023 m., po Komisijos prognozės aprėpiamo laikotarpio, likęs tų nelaikinų priemonių poveikis sudarys maždaug 2 % BVP ir bus daugiausiai susijęs su sveikatos priežiūros darbuotojų darbo užmokesčio padidinimu, laipsnišku 13-osios mėnesinės pensijos grąžinimu ir jaunesnių nei 25 metų darbuotojų atleidimu nuo gyventojų pajamų mokesčio;

               (11)2021 m. konvergencijos programoje daroma prielaida, kad bus vykdomos investicijos ir reformos, finansuojamos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis, sudarančiomis 0,9 % BVP 2021 m., 0,9 % BVP 2022 m., 1,0 % BVP 2023 m., 0,6 % BVP 2024 m. ir 0,4 % BVP 2025 m. Šios dotacijos į Komisijos pavasario prognozėje pateiktas biudžeto projekcijas įtrauktos ne visos dėl to, kad iki galutinio termino negauta pakankamai išsamios informacijos apie nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Tačiau Komisijos prognozėje daroma prielaida dėl linijinio visų skirtų dotacijų naudojimo per visą Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės taikymo laikotarpį, pradedant nuo 2021 m. antrojo pusmečio ir baigiant 2026 m. Taigi Komisijos prognozėje investicijos ir reformos finansuojamos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis, siekiančiomis 0,4 % BVP 2021 m. ir 0,8 % 2022 m.;

               (12)Reglamente (EB) Nr. 1466/97 nustatyti fiskalinio koregavimo rodikliai turi būti vertinami atsižvelgiant į dabartines aplinkybes. Pirma, gamybos apimties atotrūkio įverčius gaubia didelis neapibrėžtumas. Antra, reikia, kad fiskalinė politika būtų greitai pritaikoma prie pandemijos raidos ir, kai pavojus sveikatai sumažės, nuo pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju būtų pereita prie tikslingesnių priemonių. Trečia, šiam laikotarpiui būdingas reikšmingas politikos atsakas siekiant remti ekonominę veiklą. Esant dideliems pervedimams iš ES biudžeto (pavyzdžiui, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę), nustatyti rodikliai neapima visos paskatos, kurią fiskalinė politika teikia ekonomikai. Atsižvelgiant į tai, struktūrinis balansas dabartinėmis aplinkybėmis nėra tinkamas rodiklis. Kita vertus, išlaidų kriterijus turi būti pritaikytas
                  9
                ir papildytas papildoma informacija, kad būtų galima visapusiškai įvertinti fiskalinės politikos kryptį.

               Pirma, vadovaujantis panašiu požiūriu į tą, kurio laikomasi vertinant 2021 m. biudžeto planų projektus, į bendrąsias išlaidas neįtraukiamos laikinos neatidėliotinos priemonės. Šiomis su krize susijusiomis laikinomis neatidėliotinomis priemonėmis remiamos sveikatos sistemos ir darbuotojams bei įmonėms kompensuojamos dėl izoliavimo priemonių ir tiekimo grandinės sutrikimų prarastos pajamos; ar valdžios institucijos jas atšauks, priklauso nuo to, kada normalizuosis visuomenės sveikatos ir ekonominė padėtis.

               Antra, siekiant dabartinėmis sąlygomis įvertinti bendrą fiskalinės politikos kryptį, į atitinkamas bendrąsias išlaidas turėtų būti įtraukti dideli pervedimai iš ES biudžeto (kaip antai pervedimai pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę).

               Taigi fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones), įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų dotacijomis finansuojamas išlaidas, pokytis.

               Be bendros fiskalinės politikos krypties, analizės tikslas taip pat yra įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais. Dėl tos priežasties ypatingas dėmesys skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų ir investicijų raidai;

               (13)2021 m. konvergencijos programoje planuojama, kad Vengrijos valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. sumažės iki 5,9 % BVP, daugiausiai dėl ekonomikos atsigavimo. Planuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis sumažės iki 79,3 % BVP. Komisijos 2021 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis deficitas (4,5 %) ir skolos santykis (77,1 %) – tai susiję su spartesniu ekonomikos ir mokestinių pajamų augimu, taip pat mažesne 2021 m. deficito baze Komisijos prognozėje.

               Remiantis Komisijos prognoze, pirmiau apibrėžta bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai 2022 m., sudarys +0,7 % BVP
                  10
               . Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis padidės 0,2 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės 0,1 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį
                  11
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 1,0 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį;

               (14)itin svarbi valstybių narių biudžeto priemonių kokybė. Fiskalinės struktūrinės reformos, kuriomis siekiama gerinti nacionalinių biudžetų sudėtį, gali paremti potencialų augimą, suteikti labai reikalingų fiskalinio manevravimo galimybių ir padėti užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą, be kita ko, atsižvelgiant į klimato kaitą ir sveikatos apsaugos uždavinius. Kalbant apie pajamas, COVID-19 krizė padidino reformų svarbą siekiant veiksmingesnių ir teisingesnių viešųjų pajamų sistemų. Kalbant apie išlaidas, krizės sąlygomis tapo dar svarbiau didinti tvarių ir augimą skatinančių investicijų lygį bei kokybę, siekiant augimo potencialo bei ekonominio ir socialinio atsparumo didinimo ir dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslų. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai suteiks galimybę pagerinti nacionalinių biudžetų sudėtį;

               (15)programos vidutinio laikotarpio biudžeto planuose numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 3,9 % 2023 m. iki 3,0 % BVP 2024 m. ir iki 2,0 % BVP 2025 m. Taigi planuojama, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas nebeviršys 3 % BVP.

               Remiantis programa, bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai, 2023 ir 2024 m. vidutiniškai sudarys +0,3 % BVP. Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis sumažės 0,4 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės 0,3 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį
                  12
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 0,6 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį;

               Dabartinis 10 metų vidutinio nominaliojo potencialaus augimo įvertis yra 6¾ %
                  13
               . Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Vengrijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (16)planuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis sumažės nuo 77,5 % BVP 2023 m. iki 75,7 % BVP 2024 m. ir iki 73,1 % BVP 2025 m. Remiantis naujausia skolos tvarumo analize nustatyta, kad vidutiniu laikotarpiu Vengrijai gresia vidutinė fiskalinio tvarumo rizika
                  14
               ;

               (17)atsižvelgiant į šiuo metu vis dar išimtinai didelį neapibrėžtumą, fiskalinės politikos gairės ir toliau turėtų būti daugiausiai kokybinio pobūdžio. 2022 m., jeigu neapibrėžtumo lygis jau bus pakankamai sumažėjęs, turėtų būti pateiktos vėlesniems metams skirtos tikslesnės kiekybinės gairės.

               Taryba įvertino 2021 m. konvergencijos programą ir veiksmus, kurių Vengrija ėmėsi atsižvelgdama į 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją,

               REKOMENDUOJA VENGRIJAI:

               1.2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

               2.Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu. Tuo pat metu didinti investicijas, siekiant padidinti augimo potencialą.

               3.Ypatingą dėmesį skirti viešųjų finansų – tiek biudžeto pajamų, tiek išlaidų – sudėčiai, taip pat biudžeto priemonių kokybei, kad būtų užtikrintas tvarus ir įtraukus atsigavimas. Pirmenybę teikti tvarioms ir augimą skatinančioms investicijoms, visų pirma toms, kuriomis remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka. Pirmenybę teikti fiskalinėms struktūrinėms reformoms, kurios padės finansuoti viešosios politikos prioritetus ir didinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, be kita ko, visų atžvilgiu stiprinant sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptį, tinkamumą ir tvarumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui.

                     (3)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komisijos komunikatas „2021 m. metinė tvaraus augimo strategija“, Briuselis, 2020 9 17, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija dėl 2020 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Vengrijos konvergencijos programos, OL C 282, 2020 8 26, p. 107.

                     (6)

                  OL
                   L 57, 2021 2 18, p. 17.

                     (7)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komisijos komunikatas „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“, Briuselis, 2021 6 2, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Visų pirma 4 metų investicijų išlyginimas, naudojamas išlaidų kriterijui apskaičiuoti, neleidžia tinkamai įvertinti fiskalinės paramos atsigavimui, kuri teikiama vykdant nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

                     (10)

                        Neigiamas rodiklio ženklas atitinka per didelį pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją fiskalinę politiką.

                     (11)

                        Numatoma, kad kitų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų kapitalo išlaidų poveikis bus neutralus.

                     (12)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,2 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

                     (13)

                        Apskaičiuota Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką.

                     (14)

                        Žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes“.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 02
            COM(2021) 518 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Maltos stabilumo programos
            {SWD(2021) 501 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Maltos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

               kadangi:

               (1)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos
                  2
                taikymo
                  3
               . Komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Bendroji nukrypti leidžianti išlyga suteikė galimybę valstybėms narėms kovojant su krize pasinaudoti biudžeto lankstumu. Ja sudarytos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Pradėjus ją taikyti leidžiama laikinai nukrypti nuo kiekvienos valstybės narės vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. 2020 m. rugsėjo 17 d. metinėje tvaraus augimo strategijoje Komisija paskelbė, kad bendroji nukrypti leidžianti išlyga 2021 m. bus ir toliau taikoma
                  4
               ;

               (2)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Maltai
                  5
               , laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji taip pat rekomendavo Maltai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas;

               (3)Tarybos rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos nurodoma, kad visus 2021 m. fiskalinė politika visose euro zonos valstybėse narėse turėtų likti remiamojo pobūdžio ir kad politikos priemonės turėtų būti pritaikytos prie konkrečių šalių aplinkybių ir taikomos laiku, laikinai ir tikslingai
                  6
               . Esant tinkamoms epidemiologinėms ir ekonominėms sąlygoms turėtų būti laipsniškai panaikintos neatidėliotinos priemonės, kartu kovojant su krizės socialiniu poveikiu ir poveikiu darbo rinkai. Turėtų būti vykdoma fiskalinė politika, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Valstybės narės turėtų vykdyti reformas, kuriomis visų atžvilgiu būtų stiprinama sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptis, tinkamumas ir tvarumas;

               (4)2020 m. lapkričio 18 d. Komisija priėmė kokybiniu fiskalinių priemonių vertinimu pagrįstas nuomones dėl 2021 m. euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų. Komisija laikėsi nuomonės, kad apskritai Maltos biudžeto plano projektas atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos priimtas fiskalinės politikos rekomendacijas ir kad dauguma plane nustatytų priemonių buvo remiama ekonominė veikla esant dideliam neapibrėžtumui; Tačiau atrodė, kad tam tikros priemonės nebuvo laikinos arba joms nebuvo kompensacinių priemonių;

               (5)taikant priemonę „Next Generation EU“, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, bus užtikrinamas tvarus, įtraukus ir teisingas ekonomikos atsigavimas. 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė
                  7
               . Pagal šią priemonę bus teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. ES finansuojama fiskalinė paskata. Ji prisidės prie ekonomikos atsigavimo, tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, ir padidins ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Savo ruožtu ji taip pat padės artimiausiu metu atkurti palankesnę viešųjų finansų būklę, o vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu – sustiprinti viešųjų finansų tvarumą, augimą ir darbo vietų kūrimą;

               (6)2021 m. kovo 3 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė papildomų politikos gairių, kuriomis siekiama palengvinti fiskalinės politikos koordinavimą ir padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas
                  8
               . Bendra fiskalinės politikos kryptis, atsižvelgiant į nacionalinius biudžetus ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, 2021 ir 2022 m. turėtų išlikti remiamojo pobūdžio. Tikintis, kad ekonominė veikla 2021 m. antroje pusėje palaipsniui grįš į vėžes, valstybių narių 2022 m. fiskalinė politika vis dėlto turėtų tapti labiau diferencijuota. Formuojant valstybių narių fiskalinę politiką turėtų būti atsižvelgiama į ekonomikos atsigavimo padėtį, fiskalinį tvarumą ir būtinybę mažinti ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus. Kadangi būtina remti tvarų ES ekonomikos atsigavimą, valstybės narės, kurių tvarumo rizika nedidelė, savo biudžetus turėtų pajungti palankiai 2022 m. fiskalinei politikai išlaikyti, įvertinusios Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės poveikį. Didelę skolą turinčios valstybės narės turėtų vykdyti apdairią fiskalinę politiką, kartu išlaikydamos nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir naudodamosi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomiems kokybiškiems investicijų projektams ir struktūrinėms reformoms finansuoti. Kalbant apie laikotarpį po 2022 m., įgyvendinant fiskalinę politiką turėtų būti toliau atsižvelgiama į atsigavimo stiprumą, ekonominio neapibrėžtumo mastą ir fiskalinio tvarumo aspektus. Užtikrinti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu padės fiskalinės politikos perorientavimas siekiant apdairios vidutinio laikotarpio fiskalinės būklės, be kita ko, tinkamu metu laipsniškai panaikinant paramos priemones;

               (7)2021 m. kovo 3 d. komunikate taip pat paskelbta Komisijos nuomonė, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio pagrindinis kiekybinis kriterijus būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Remdamasi savo 2021 m. pavasario prognoze, birželio 2 d. Komisija laikėsi nuomonės, kad sąlygos, kurioms esant 2022 m. bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą reikėtų toliau taikyti, o 2023 m. jos taikymą nutraukti, yra įvykdytos. Nutraukus bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą bus toliau atsižvelgiama į konkrečių šalių padėtį
                  9
               ;

               (8)2021 m. balandžio 30 d. Malta pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnį pateikė 2021 m. stabilumo programą;

               (9)remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2020 m. Maltos valdžios sektoriaus deficitas buvo 10,1 % BVP, o valdžios sektoriaus skola padidėjo iki 54,3 % BVP. Metinis pirminio biudžeto balanso pablogėjimas sudarė 10,6 % BVP, įskaitant ekonomikai remti skirtas diskrecines 5,7 % BVP dydžio biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Malta taip pat teikė likvidumo paramą įmonėms ir namų ūkiams (tokią kaip garantijos ir mokesčių atidėjimas, kurie neturi tiesioginio ir greito poveikio biudžetui), kurios vertė siekia 3,9 % BVP.

               2021 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptariama Maltos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus deficitas 2020 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas;

               (10)2021 m. makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra atsargus, 2022 m. – palankus. Stabilumo programoje numatoma, kad 2021 m. realusis BVP padidės 3,8 %, o 2022 m. – 6,8 %. 2021 m. augimą skatintų išimtinai vidaus paklausa, o 2022 m. teigiamą poveikį taip pat turėtų išorės sektorius. Komisijos 2021 m. pavasario prognozėje daroma prielaida, kad BVP augimo trajektorija bus sklandesnė, ir prognozuojama, kad 2021 ir 2022 m. jis padidės atitinkamai 4,6 % ir 6,1 %. Optimistiškesnė privačiojo ir viešojo vartojimo 2021 m. perspektyva ir lėtesnis investicijų augimas 2022 m. didžiąja dalimi paaiškina skirtumą, palyginti su Komisijos augimo prognoze;

               (11)2021 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės nuo 10,1 % BVP 2020 m. iki 12,0 % BVP 2021 m., o skolos santykis padidės iki 65,0 % BVP. Pagal programą 2021 m. pirminio biudžeto balanso pokytis, palyginti su prieš krizę buvusiu lygiu (2019 m.), turėtų siekti 12,5 % BVP, atsižvelgiant į 5,6 % BVP ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Šios projekcijos atitinka Komisijos 2021 m. pavasario prognozę;

               (12)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir susijusį ekonomikos nuosmukį, Malta ėmėsi biudžeto priemonių, kad sustiprintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Šis ryžtingas politikos atsakas sušvelnino BVP susitraukimą, o tai savo ruožtu apribojo valdžios sektoriaus deficito ir valstybės skolos augimą. Fiskalinėmis priemonėmis turėtų būti didinama parama atsigavimui, neužbėgant už akių būsimoms fiskalinėms trajektorijoms. Todėl turėtų būti stengiamasi, kad šios priemonės netaptų nuolatine našta viešiesiems finansams. Nustačiusios nuolatines priemones valstybės narės turėtų tinkamai jas finansuoti, kad užtikrintų neutralų poveikį biudžetui vidutiniu laikotarpiu. Priemonės, kurių Malta ėmėsi 2020 ir 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., yra daugiausiai laikinos arba joms yra kompensacinių priemonių;

               (13)2021 m. stabilumo programoje daroma prielaida, kad bus vykdomos investicijos ir reformos, finansuojamos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis, sudarančiomis 0,3 % BVP 2021 m., 0,8 % 2022 m., 0,6 % 2023 m., 0,3 % 2024 m. ir 0,1 % 2025 m. Šios dotacijos į Komisijos pavasario prognozėje pateiktas biudžeto projekcijas įtrauktos ne visos, nes galutinę duomenų įtraukimo datą nebuvo pakankamai išsamios informacijos apie nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Tačiau Komisijos prognozėje numatoma supaprastinta linijinė pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę finansuojamų išlaidų integracija;

               (14)Reglamente (EB) Nr. 1466/97 nustatyti fiskalinio koregavimo rodikliai turi būti vertinami atsižvelgiant į dabartines aplinkybes. Pirma, gamybos apimties atotrūkio įverčius gaubia didelis neapibrėžtumas. Antra, reikia, kad fiskalinė politika būtų greitai pritaikoma prie pandemijos raidos ir, kai pavojus sveikatai sumažės, nuo pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju būtų pereita prie tikslingesnių priemonių. Trečia, šiam laikotarpiui būdingas reikšmingas politikos atsakas siekiant remti ekonominę veiklą. Esant dideliems pervedimams iš ES biudžeto (pavyzdžiui, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę), nustatyti rodikliai neapima visos paskatos, kurią fiskalinė politika teikia ekonomikai. Atsižvelgiant į tai, struktūrinis balansas dabartinėmis aplinkybėmis nėra tinkamas rodiklis. Kita vertus, išlaidų kriterijus turi būti pritaikytas
                  10
                ir papildytas papildoma informacija, kad būtų galima visapusiškai įvertinti fiskalinės politikos kryptį.

               Pirma, vadovaujantis panašiu požiūriu į tą, kurio laikomasi vertinant 2021 m. biudžeto planų projektus, į bendrąsias išlaidas neįtraukiamos laikinos neatidėliotinos priemonės. Šiomis su krize susijusiomis laikinomis neatidėliotinomis priemonėmis remiamos sveikatos sistemos ir darbuotojams bei įmonėms kompensuojamos dėl izoliavimo priemonių ir tiekimo grandinės sutrikimų prarastos pajamos; ar valdžios institucijos jas atšauks, priklauso nuo to, kada normalizuosis visuomenės sveikatos ir ekonominė padėtis.

               Antra, siekiant dabartinėmis sąlygomis įvertinti bendrą fiskalinės politikos kryptį, į atitinkamas bendrąsias išlaidas turėtų būti įtraukti dideli pervedimai iš ES biudžeto (kaip antai pervedimai pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę). Taigi fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones), įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų dotacijomis finansuojamas išlaidas, pokytis.

               Be bendros fiskalinės politikos krypties, analizės tikslas taip pat yra įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais. Dėl tos priežasties ypatingas dėmesys skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų ir investicijų raidai;

               (15)2021 m. stabilumo programoje planuojama, kad Maltos valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. sumažės iki 5,6 % BVP, daugiausiai dėl 2020 ir 2021 m. priimtų laikinų paramos priemonių nutraukimo. Planuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis padidės iki 65,8 % BVP. Šios projekcijos atitinka Komisijos 2021 m. pavasario prognozę.

               Remiantis Komisijos prognoze, pirmiau apibrėžta bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai 2022 m., sudarys 2,1 % BVP
                  11
               . Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis sumažės 0,1 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės 0,2 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį
                  12
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 0,8 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį;

               (16)itin svarbi valstybių narių biudžeto priemonių kokybė. Fiskalinės struktūrinės reformos, kuriomis siekiama gerinti nacionalinių biudžetų sudėtį, gali paremti potencialų augimą, suteikti labai reikalingų fiskalinio manevravimo galimybių ir padėti užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą, be kita ko, atsižvelgiant į klimato kaitą ir sveikatos apsaugos uždavinius. Kalbant apie pajamas, COVID-19 krizė padidino reformų svarbą siekiant veiksmingesnių ir teisingesnių viešųjų pajamų sistemų. Kalbant apie išlaidas, krizės sąlygomis tapo dar svarbiau didinti tvarių ir augimą skatinančių investicijų lygį bei kokybę, siekiant augimo potencialo bei ekonominio ir socialinio atsparumo didinimo ir dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslų. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai suteiks galimybę pagerinti nacionalinių biudžetų sudėtį;

               (17)programos vidutinio laikotarpio biudžeto planuose numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 3,9 % BVP 2023 m. iki 2,9 % BVP 2024 m. Planuojama, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas nebeviršys 3 % BVP.

               Remiantis programa, bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai, 2023 ir 2024 m. vidutiniškai sudarys 1,3 % BVP. Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis sumažės 0,2 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės 0,2 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį
                  13
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 0,4 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį;

               Dabartinis 10 metų vidutinio nominaliojo potencialaus augimo įvertis yra 5½ %
                  14
               . Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Maltos ekonomikos augimą, poveikio;

               (18)numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis padidės nuo 66 % BVP 2023 m. iki 65,6 % BVP 2024 m. Remiantis naujausia skolos tvarumo analize laikoma, kad vidutiniu laikotarpiu Maltai gresia vidutinė fiskalinio tvarumo rizika
                  15
               ;

               (19)atsižvelgiant į šiuo metu vis dar išimtinai didelį neapibrėžtumą, fiskalinės politikos gairės ir toliau turėtų būti daugiausiai kokybinio pobūdžio. 2022 m., jeigu neapibrėžtumo lygis jau bus pakankamai sumažėjęs, turėtų būti pateiktos vėlesniems metams skirtos tikslesnės kiekybinės gairės.

               Taryba įvertino 2021 m. stabilumo programą ir veiksmus, kurių Malta ėmėsi atsižvelgdama į 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją,

               REKOMENDUOJA MALTAI:

               1.2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

               2.Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu. Tuo pat metu didinti investicijas, siekiant padidinti augimo potencialą.

               3.Ypatingą dėmesį skirti viešųjų finansų – tiek biudžeto pajamų, tiek išlaidų – sudėčiai, taip pat biudžeto priemonių kokybei, kad būtų užtikrintas tvarus ir įtraukus atsigavimas. Pirmenybę teikti tvarioms ir augimą skatinančioms investicijoms, visų pirma toms, kuriomis remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka. Pirmenybę teikti fiskalinėms struktūrinėms reformoms, kurios padės finansuoti viešosios politikos prioritetus ir didinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, be kita ko, visų atžvilgiu stiprinant sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptį, tinkamumą ir tvarumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui.

                     (3)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komisijos komunikatas „2021 m. metinė tvaraus augimo strategija“, Briuselis, 2020 9 17, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija dėl 2020 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Maltos stabilumo programos, OL C 282, 2020 8 26, p. 116.

                     (6)

                        Laukiama, kol Taryba galutinai priims po to, kai patvirtins Europos Vadovų Taryba. Tekstas, dėl kurio 2020 m. gruodžio 16 d. susitarė Euro grupė, pateikiamas adresu
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/lt/pdf

                     (7)

                  OL L 57, 2021 2 18, p. 17.

                     (8)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“, Briuselis, 2021 6 2, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Visų pirma 4 metų investicijų išlyginimas, naudojamas išlaidų kriterijui apskaičiuoti, neleidžia tinkamai įvertinti fiskalinės paramos atsigavimui, kuri teikiama vykdant nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

                     (11)

                        Neigiamas rodiklio ženklas atitinka per didelį pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją fiskalinę politiką.

                     (12)

                        Numatoma, kad kitų nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 1,1 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

                     (13)

                        Numatoma, kad kitų nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,5 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

                     (14)

                        Apskaičiuotas Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką.

                     (15)

                        Žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes“.