title: 2018 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2018/1149 dėl konfliktinių ir didelės rizikos zonų bei kitos tiekimo grandinės rizikos nustatymo neprivalomų gairių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/821

text:
               17.8.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 208/94

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2018/1149
      2018 m. rugpjūčio 10 d.
      dėl konfliktinių ir didelės rizikos zonų bei kitos tiekimo grandinės rizikos nustatymo neprivalomų gairių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/821
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  gamtos naudingosios iškasenos suteikia didelių vystymosi galimybių, tačiau konfliktinėse ir didelės rizikos zonose jos taip pat gali būti nesutarimų priežastimi, kai dėl iš jų gaunamų pajamų prasideda arba tęsiasi smurtiniai konfliktai ir kliudoma siekti vystymosi, gero valdymo ir teisinės valstybės. Siekiant užtikrinti taiką, vystymąsi ir stabilumą tose zonose itin svarbu nutraukti konfliktų ir neteisėto naudingųjų iškasenų naudojimo sąsają;

                  (2)

                  siekiant spręsti šią problemą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/821 (1) nustatytos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų Sąjungos importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo; jis bus taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d. (toliau – reglamentas);

                  (3)

                  tame reglamente konfliktinės ir didelės rizikos zonos apibrėžiamos kaip zonos, kuriose vyksta ginkluoti konfliktai arba po konfliktų susidarė nestabili padėtis, taip pat zonos, kuriose valdymas ir saugumas yra silpnas arba jo visai nėra, kaip antai žlugusios valstybės, ir kuriose plačiu mastu ir nuolat pažeidinėjama tarptautinė teisė, įskaitant žmogaus teisių pažeidimus;

                  (4)

                  to reglamento 14 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad siekiant ekonominės veiklos vykdytojų, ypač MVĮ, praktikos aiškumo ir tikrumo ir nuoseklumo tarp jų, Komisija, konsultuodamasi su Europos išorės veiksmų tarnyba ir EBPO, turi parengti neprivalomas gaires ekonominės veiklos vykdytojams, kuriose būtų paaiškinta, kaip būtų galima geriausiai taikyti kriterijus konfliktinėms ir didelės rizikos zonoms nustatyti (toliau – gairės);

                  (5)

                  tame straipsnyje taip pat nustatyta, kad šios gairės grindžiamos reglamente pateikiamu konfliktinių ir didelės rizikos zonų apibrėžimu ir jose turi būti atsižvelgta į šios srities EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas, įskaitant kitą tiekimo grandinės riziką, kuri lemia grėsmes, apibrėžtas atitinkamuose tos rekomendacijos priedėliuose;

                  (6)

                  kad šios gairės būtų veiksmingos, jose turėtų būti nustatyta naudingųjų iškasenų ir metalų tiekimo grandinės išsamaus patikrinimo konfliktinėse ir didelės rizikos zonose sąvoka ir veiksmai, kurių bendrovės turėtų imtis siekdamos nustatyti riziką, susijusią su alavo, tantalo, volframo ir aukso pirkimu, ir ją suvaldyti;

                  (7)

                  reikėtų prisiminti, kad reglamente nustatyti reikalavimai Sąjungos importuotojams susiję ne tik su metalais ir naudingosiomis iškasenomis iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų, bet ir su rizika pradinėje grandinėje, susijusia su, pvz., prekyba, tvarkymu ir eksportu;

                  (8)

                  siekiant įgyvendinti reglamentą, gairėse taip pat turėtų būti išdėstyti pagrindiniai konfliktinių ir didelės rizikos zonų nustatymo principai, o tokių zonų apibrėžtis ir paaiškinimas neturi įtakos Sąjungos pozicijai dėl to, kas gali būti laikoma konfliktinėmis ir didelės rizikos zonomis, kurioms netaikomas tas reglamentas;

                  (9)

                  šių gairių pagrindą turėtų sudaryti atitinkama informacija iš viešai prieinamų šaltinių, kuria gali naudotis ekonominės veiklos vykdytojai nustatydami konfliktines ir didelės rizikos zonas, primenant, kad atitinkamų šaltinių atnaujinimo periodiškumas yra skirtingas ir prireikus jie turėtų būti papildyti kitais šaltiniais;

                  (10)

                  kita grėsmę kelianti tiekimo grandinės rizika, nagrinėjama šiose gairėse, turėtų būti susijusi su vieta, tiekėjais ir neįprastomis prekybos operacijų aplinkybėmis ir grindžiama EBPO veikla šioje srityje;

                  (11)

                  reglamento 14 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Komisija turi naudotis išorės ekspertinėmis žiniomis, kurias pasitelkiant sudaromas orientacinis, neišsamus ir reguliariai atnaujinamas konfliktinių ir didelės rizikos zonų sąrašas. Būsimas sąrašas turi būti pagrįstas išorės ekspertų atlikta šių gairių analize ir kita turima informacija, gauta, be kita ko, iš akademinės bendruomenės ir taikant išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo schemas;

                  (12)

                  šios gairės yra neprivalomos ir Sąjungos importuotojams ir toliau tenka atsakomybė laikytis šiame reglamente nustatytų išsamaus patikrinimo prievolių, o Komisijos tarnybos užtikrina, kad laikui bėgant šios gairės išliktų aktualios,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

                  1.

                  Sąjungos importuotojai, vykdydami prievoles pagal Reglamentą (ES) 2017/821, turėtų vadovautis neprivalomomis gairėmis, pateiktomis šios rekomendacijos priede. Šios gairės padės jiems tinkamai nustatyti konfliktines ir didelės rizikos zonas ir grėsmes, kad jie galėtų tinkamai laikytis tame reglamente nustatytų reikalavimų, kai jie bus taikomi nuo 2021 m. sausio 1 d. Šių gairių taip pat gali laikytis kiti subjektai vykdydami išsamų savo naudingųjų iškasenų tiekimo grandinės patikrinimą.

                  2.

                  Ši rekomendacija bus skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

         Priimta Briuselyje 2018 m. rugpjūčio 10 d.

               Komisijos vardu

            Cecilia MALMSTRÖM

               Komisijos narė

         (1)  2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/821, kuriuo nustatomos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų Sąjungos importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo (OL L 130, 2017 5 19, p. 1).

         PRIEDAS
         1.   ŠIŲ GAIRIŲ TIKSLAS

         Reglamentas (ES) 2017/821 (toliau – reglamentas), įsigaliojo 2017 m. birželio 8 d. ir bus taikomas Sąjungos importuotojams (1) (įskaitant lydyklas ir rafinavimo įmones, bet jomis neapsiribojant) nuo 2021 m. sausio 1 d. Kaip nustatyta pirmame reglamento straipsnyje, juo siekiama užtikrinti skaidrumą ir tikrumą, susijusį su Sąjungos importuotojų pirkimo iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų praktika.
         Pagal reglamento 14 straipsnio 1 dalį Europos Komisijai pavesta parengti neprivalomas gaires vadovo ekonominės veiklos vykdytojams forma, kuriose būtų paaiškinta, kaip būtų galima geriausiai taikyti kriterijus konfliktinėms ir didelės rizikos zonoms nustatyti. Šiame straipsnyje taip pat nustatyta, kad šiose gairėse turi būti atsižvelgta į šios srities EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas (2), įskaitant kitą tiekimo grandinės riziką, kuri lemia grėsmes, apibrėžtas atitinkamuose tų rekomendacijų priedėliuose.
         Šių gairių

                     —

                     2 SKIRSNYJE nustatyta bendra naudingųjų iškasenų iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų tiekimo grandinės išsamaus patikrinimo sąvoka ir veiksmai, kurių bendrovės turėtų imtis siekdamos nustatyti riziką, susijusią su alavo, tantalo, volframo ir aukso pirkimu, ir ją suvaldyti,

                     —

                     3 SKIRSNYJE reglamento taikymo tikslais išdėstyti pagrindiniai konfliktinių ir didelės rizikos zonų apibrėžties elementai,

                     —

                     4 SKIRSNYJE nurodyta informacija iš viešai prieinamų šaltinių, siekiant padėti bendrovėms nustatyti konfliktines ir didelės rizikos zonas bei kitą riziką,

                     —

                     5 SKIRSNYJE pateikiama informacija, susijusi su kitais galimų grėsmių rodikliais naudingųjų iškasenų tiekimo grandinėje, susijusiais su vieta, tiekėjais ir neįprastomis prekybos operacijų aplinkybėmis.

               Šios gairės parengtos siekiant padėti ES importuotojams vykdyti jų tiekimo grandinės išsamų patikrinimą. Jos nedaro poveikio Reglamentui (ES) 2017/821 ir nėra teisiškai privalomos.
         Be to, reikėtų pažymėti, kad pagal reglamento 14 straipsnio 2 dalį Europos Komisija (vėliau) naudosis išorės ekspertinėmis žiniomis, kurias pasitelkiant bus sudarytas orientacinis, nebaigtinis ir reguliariai atnaujinamas konfliktinių ir didelės rizikos zonų sąrašas. Tas sąrašas bus pagrįstas išorės ekspertų atlikta šių gairių analize ir kita turima informacija, gauta, be kita ko, iš vyriausybių, tarptautinių organizacijų, akademinės bendruomenės ir taikant išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo schemas.
         2.   NAUDINGŲJŲ IŠKASENŲ TIEKIMO GRANDINĖS IŠSAMAUS PATIKRINIMO BENDRA SĄVOKA IR VEIKSMAI

         2.1.   Rizika pagrįsto išsamaus patikrinimo sąvoka

            Konfliktinėse ir didelės rizikos zonose bendrovės, užsiimančios naudingųjų iškasenų kasyba, apdorojimu ir prekyba, turi galimybę gauti pajamų, skatinti ekonomikos augimą ir klestėjimą, suteikti pragyvenimo šaltinius ir skatinti vietos plėtrą. Tokiose situacijose bendrovės taip pat gali prisidėti prie didelio neigiamo poveikio arba būti siejamos su juo dėl jų vykdomos veiklos ar priimamų sprendimų dėl pirkimo, įskaitant ginkluotuosius konfliktus ir sunkius žmogaus teisių pažeidimus. Todėl siekiant užtikrinti, kad bendrovės sąmoningai ar nesąmoningai neprisidėtų prie šio neigiamo poveikio ar nebūtų (toliau) su juo siejamos, jos turėtų vykdyti rizika pagrįstą išsamų patikrinimą, įtrauktą į nuolatinį, dinamišką ir reaktyvų procesą, įtvirtintą jų valdymo sistemose.
         Apskritai rizika pagrįstas išsamus patikrinimas susijęs su veiksmais, kurių turėtų imtis bendrovės siekdamos nustatyti realią ar galimą riziką jų naudingųjų iškasenų tiekimo grandinėje ir ją valdyti, kad būtų užkirstas kelias neigiamam naudingųjų iškasenų gavybos, gamybos, prekybos, apdorojimo, tvarkymo ir eksporto konfliktinėse ir didelės rizikos zonose poveikiui arba jis būtų sumažintas. Rizika nustatoma atsižvelgiant į galimą tam tikros bendrovės operacijų neigiamą poveikį, kurį lemia pačios bendrovės veikla arba kuris gali būti tiesiogiai susijęs su operacijomis, gaminiais arba paslaugomis, susijusiais su bendrovės verslo santykiais su trečiosiomis šalimis, įskaitant tiekėjus ir kitus subjektus tiekimo grandinėje. Neigiamas poveikis gali apimti žalą žmonėms (t. y. išorės poveikis), žalą reputacijai ar bendrovei tenkančią teisinę atsakomybę (t. y. vidaus poveikis) arba abu minėtus poveikius.
         Bendrovės gali patirti riziką savo tiekimo grandinėse, nes dėl savo pobūdžio naudingųjų iškasenų gavybos, gamybos, prekybos, tvarkymo ar eksporto aplinkybės, pvz., konfliktų finansavimas arba konfliktų kurstymas, skatinimas ar konflikto padėties bloginimas, kaip apibrėžta EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijų II priede ir priedėliuose, kelia didesnę didelio poveikio riziką.
         Dėl šios rizikos bendrovės turėtų sąžiningai stengtis nustatyti ir įvertinti vietą, tiekėją ar su aplinkybėmis susijusią riziką ir taikyti išsamaus patikrinimo priemones, atitinkančias konkrečius reikalavimus, nustatytus atsižvelgiant į šią riziką. Išsamus patikrinimas taip pat gali padėti bendrovėms laikytis tarptautinių ir vietos teisės aktų, įskaitant teisės aktus, kuriais reglamentuojama neteisėta prekyba naudingosiomis iškasenomis, taip pat JT sankcijas ir ES sprendimus, pagrįstus Europos Sąjungos sutartimi ir Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), visų pirma SESV 215 straipsnyje nustatytomis ribojamosiomis priemonėmis.
         Reglamentu, kuris pagrįstas EBPO rekomendacijose nustatytais principais, visų pirma siekiama sudaryti sąlygas skaidrių ir patikrinamų naudingųjų iškasenų tiekimo grandinių plėtrai, taip pat užtikrinti, palengvinti ir skatinti atsakingą naudingųjų iškasenų ir metalų importą į ES iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų neprisidedant prie ginkluotųjų konfliktų ir su jais susijusių žmogaus teisių pažeidimų, tačiau prisidedant prie ekonominės plėtros ir vietos bendruomenių pragyvenimo.
         2.2.   Išsamus patikrinimas – penkių etapų sistema

         EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijose siūlomas rizika pagrįstas išsamus patikrinimas vykdomas penkiais etapais, kurie visi yra įtvirtinti reglamente.
         Bendrovės visoje tiekimo grandinėje turėtų:

                     —

                        įdiegti tvirtą valdymo sistemą ir nustatyti savo politiką, taikomą galimai iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų įvežtoms naudingosioms iškasenoms bei metalams, ir aiškiai apie ją informuoti tiekėjus ir visuomenę. Turi būti nustatomos faktinės aplinkybės, susijusios su produktų, kurių sudėtyje yra naudingųjų iškasenų iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų, gavyba, gabenimu, tvarkymu, prekyba, apdorojimu, lydymu, rafinavimu ir legiravimu, taip pat gamyba ar pardavimu (reglamento 4 straipsnis),

                     —

                        nustatyti ir įvertinti realią ar galimą riziką tiekimo grandinėje (3) (reglamento 5 straipsnio 1 dalies a punktas),

                     —

                        parengti ir įgyvendinti strategiją, pagal kurią būtų imamasi veiksmų dėl nustatytos rizikos, siekiant užkirsti jai kelią ar ją sumažinti nustatant ir įgyvendinant rizikos valdymo planą. Dėl to galima nuspręsti tęsti prekybą dedant rizikos mažinimo pastangas, laikinai sustabdyti prekybą kartu įgyvendinant rizikos mažinimo priemones arba nutraukti ryšius su tiekėju, jeigu rizikos sumažinti nepavyksta arba jeigu tiekėjas daro sunkius žmogaus teisių pažeidimus (pvz., nepriimtinas vaikų darbas, priverčiamasis darbas ir kankinimai), taip pat teikia tiesioginę ar netiesioginę paramą nevalstybinėms ginkluotoms grupuotėms (reglamento 5 straipsnio 1 dalies b punktas),

                     —

                        užtikrinti, kad nepriklausoma trečioji šalis atliktų bendrovės veiklos, procesų ir sistemų, naudojamų išsamiam tiekimo grandinės patikrinimui atlikti, auditą nustatytose tiekimo grandinės vietose, visų pirma susijusį su lydyklų ir rafinavimo įmonių veikla (reglamento 6 straipsnis),

                     —

                        teikti viešas ataskaitas dėl išsamaus savo tiekimo grandinės patikrinimo politikos ir praktikos, kad būtų užtikrintas visuomenės pasitikėjimas bendrovių įgyvendinamomis priemonėmis (reglamento 7 straipsnis).

               3.   KONFLIKTINIŲ IR DIDELĖS RIZIKOS ZONŲ APIBRĖŽTIES SUVOKIMAS

         Reglamente taikoma konfliktinių ir didelės rizikos zonų apibrėžtis atitinka EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas, susijusias su tokioms zonoms būdingomis savybėmis, ir neturi įtakos ES pozicijai dėl to, kas gali būti laikoma konfliktinėmis ir didelės rizikos zonomis, kurioms netaikomas reglamentas. Ji pateikiama tik tiekimo grandinės išsamaus patikrinimo tikslais dėl metalų ir naudingųjų iškasenų, patenkančių į reglamento taikymo sritį, ir yra suformuluota taip, kad būtų praktiška, išsami ir lengvai suprantama bendrovėms.
         Reglamento 2 straipsnio f punkte pateikiama konfliktinių ir didelės rizikos zonų apibrėžtis:

            „zonos, kuriose vyksta ginkluoti konfliktai arba po konfliktų susidarė nestabili padėtis, taip pat zonos, kuriose valdymas ir saugumas yra silpnas arba jo visai nėra, kaip antai žlugusios valstybės, ir kuriose plačiu mastu ir nuolat pažeidinėjama tarptautinė teisė, įskaitant žmogaus teisių pažeidimus“.

         Ši apibrėžtis atitinka kai kuriuos pagrindinius tarptautinėje teisėje nustatytus principus, įskaitant sąvokas „zonos, kuriose vyksta ginkluotieji konfliktai“, „zonos, kuriose po konfliktų susidarė nestabili padėtis“ ir „žlugusios valstybės“. Šie principai yra bendrovės atsakingo tiekimo grandinės valdymo dalis ir toliau pateikiami jų paaiškinimai, kad būtų lengviau juos suprasti praktiškai.
         Be to, šie pagrindiniai principai turėtų suteikti galimybę lengvai atrinkti informaciją iš viešai prieinamų šaltinių apie padėtį konfliktinėse ir didelės rizikos zonose ir padėti bendrovėms nustatyti platesnio masto riziką jų tiekimo grandinėse ir galimą jų operacijų poveikį (žr. 4 skirsnį).
         Reikėtų prisiminti, kad reglamente ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijose numatytas tiekimo grandinės išsamus patikrinimas susijęs su tam tikrų verslo operacijų ir santykių, susijusių su metalais ir naudingosiomis iškasenomis, kurios yra iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų (kurios gali būti regionai) arba buvo gabenamos per jas, neigiamo poveikio nustatymu ir įvertinimu. Su šalimi susijusioje informacijoje gali būti pateikta kontekstinė informacija, padedanti nustatyti, kokio lygio išsamų patikrinimą reikia atlikti.

                     Pagrindinis apibrėžties elementas

                     Paaiškinimas

                     Ginkluotojo konflikto padėtis

                        Vykstantis ginkluotasis konfliktas, didelio masto smurtas ar kita žalos žmonėms rizika, apibrėžta tarptautinėje humanitarinėje teisėje, kuria reglamentuojami kovotojų veiksmai ginkluotojo konflikto metu. Ginkluotasis konfliktas gali būti įvairių formų, pavyzdžiui, tarptautinis arba netarptautinis konfliktas, kuriame gali dalyvauti dvi ar daugiau šalių, taip pat tai gali būti išsivadavimo karai, sukilimai, pilietiniai karai ir t. t.
                     Konkrečios su ginkluotojo konflikto padėtimi susijusios rekomendacijos pateikiamos 1949 m. Ženevos konvencijose ir apima visus paskelbto karo ar bet kokio kito ginkluoto konflikto atvejus, kurie gali kilti tarp dviejų ar daugiau šalių, net jeigu nė viena iš jų nepripažįsta karo padėties, taip pat visus atvejus, kai okupuojama visa šalies teritorija arba jos dalis, net jeigu okupacijai nesipriešinama ginklu. Pagal 1949 m. Ženevos konvencijų papildomą II protokolą (1977 m.) jos nėra taikomos vidinių neramumų ir įtampos situacijoms, kaip antai riaušėms, paskiriems ir stichiniams prievartos veiksmams bei kitiems panašiems veiksmams.

                     Zonos, kuriose po konfliktų susidarė nestabili padėtis
                     Zonos, kuriose valdymas ir saugumas yra silpnas arba jo visai nėra, kaip antai žlugusios valstybės, ir kuriose plačiu mastu ir nuolat pažeidinėjama tarptautinė teisė, įskaitant žmogaus teisių pažeidimus

                        Zonos, kuriose po konfliktų susidarė nestabili padėtis, yra zonos, kuriose nutraukti aktyvūs karo veiksmai ir kuriose tęsiasi nestabili padėtis, o tai reiškia, kad regionas ar valstybė neturi pakankamai galių, kad galėtų vykdyti pagrindines valdymo funkcijas, ir dėl buvusios konfliktinės padėties nepajėgia plėtoti konstruktyvių tarpusavio santykių visuomenėje. Tokios zonos yra labiau pažeidžiamos vidaus ar išorės sukrėtimų, pavyzdžiui, ekonomikos krizės ar gaivalinių nelaimių, atvejais. Tokiais atvejais, kaip ir atvejais, kurie nurodyti kitoje apibrėžties pastraipoje (t. y. zonos, kuriose valdymas ir saugumas yra silpnas arba jo visai nėra), ekonominės veiklos vykdytojai turi išsiaiškinti, kad esama institucinio silpnumo arba nepakankamo valdymo ir kad plačiu mastu ir sistemingai pažeidinėjama tarptautinė teisė bei žmogaus teisės, kad būtų galima nustatyti, jog ta zona yra konfliktinė ir didelės rizikos zona. Taigi, tarptautinės teisės pažeidimų sąlyga yra papildoma sąlyga, taikoma šalia zonų, kuriose po konfliktų susidarė nestabili padėtis, ir zonų, kuriose valdymas ir saugumas yra silpnas arba jo visai nėra, sąlygų. Kalbant apie pastarąjį atvejį, oficialios kasybos leidimų išdavimo procedūros nebuvimas būtų valdymo stokos įrodymas.

                     Žlugusios valstybės

                     „Žlugusi valstybė“ yra labai didelio institucinio silpnumo pavyzdys. Žlugusi valstybė susijusi su valdžios struktūrų ir institucijų vidiniu sukrėtimu, įstatymų ir tvarkos nepaisymu bei institucijų, gebančių atstovauti valstybei, nebuvimu.

               4.   INFORMACIJA IŠ VIEŠAI PRIEINAMŲ ŠALTINIŲ, SKIRTA KONFLIKTINĖMS IR DIDELĖS RIZIKOS ZONOMS NUSTATYTI

         Šiame skirsnyje pateikiamas orientacinis ir nebaigtinis atitinkamos informacijos iš viešai prieinamų šaltinių sąrašas, siekiant padėti bendrovėms nustatyti konfliktines ir didelės rizikos zonas. Suvokdamos padėtį šalyje ir regione, taip pat galimą riziką, susijusią su zonomis, kuriose jos vykdo veiklą arba iš kurių perka žaliavas, ir į tai atsižvelgdamos, bendrovės galės geriau pritaikyti jų vykdomus išsamius patikrinimus. Tokia bendresnio pobūdžio su konkrečia šalimi susijusi informacija taip pat gali būti naudinga vertinant įtarimų dėl nusižengimo patikimumą.
         Išvardyta informacija iš viešai prieinamų šaltinių suskirstyta atsižvelgiant į pagrindinius elementus, nurodytus konfliktinių ir didelės rizikos zonų apibrėžtyje (žr. 3 skirsnį):

                     —

                     KONFLIKTAS – suteikia galimybę vertinti, ar zonoje vyksta ginkluotasis konfliktas arba ar joje po konflikto susidarė nestabili padėtis.

                     —

                     VALDYMAS – suteikia galimybę vertinti, kiek silpnas yra valdymas ir saugumas tose zonose ir ar jis apskritai yra.

                     —

                     ŽMOGAUS TEISĖS – suteikia galimybę vertinti, ar tam tikroje zonoje plačiu mastu ir nuolat pažeidinėjama tarptautinė teisė, įskaitant žmogaus teisių pažeidimus (4).

               Be to, į 4.2 skirsnyje pateiktą sąrašą papildomai įtraukti informacijos apie naudingąsias iškasenas šaltiniai.
         4.1.   Kaip geriausiai panaudoti informacijos šaltinius

         Išvardyti informacijos šaltiniai yra nekomercinio pobūdžio, t. y. už juos nereikia mokėti abonentinių mokesčių ar kitokių finansinių įnašų. Bendrovės naudodamosi tais šaltiniais turėtų atsižvelgti į tai, ar juose pateikiama atnaujinta informacija. Reglamente nustatyta, kad, be šių gairių, Europos Komisija turi naudotis išorės ekspertinėmis žiniomis, kurias pasitelkiant sudaromas orientacinis, nebaigtinis ir reguliariai atnaujinamas konfliktinių ir didelės rizikos zonų sąrašas. Europos Komisijos tarnybos, pasitelkusios šias išorės ekspertines žinias, užtikrins, kad informacijos šaltinių sąrašas būtų tinkamai atnaujinamas siekiant užtikrinti jo tolesnį aktualumą.
         Papildomi bendresnio pobūdžio šaltiniai (iš kurių kai kurie nėra aiškiai paminėti toliau pateikiamame sąraše), su kuriais naudinga susipažinti, apima geologinių tyrimų rezultatus ir informaciją apie naudingąsias iškasenas (Jungtinės Karalystės ir JAV geologiniai tyrimai), Europos Komisijos žaliavų informacinę sistemą, pagrindinių su šiuo klausimu susijusių organizacijų interneto svetaines, JAV valstybės departamento ataskaitas apie šalis (valdymas ir žmogaus teisės), įvairių JT agentūrų (įskaitant Žmogaus teisių tarybą, UNHCR, OHCHR, UNICEF, UNDP, TDO ir TMO) ir kitų atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų, pvz., „Amnesty International“, „Global Witness“, „Human Rights Watch“ ir IMPACT (buvusi Afrikos ir Kanados partnerystė), paskelbtas ataskaitas. Norėdamos gauti aktualesnę naujausiais duomenimis pagrįstą informaciją, bendrovės taip pat gali susipažinti su kitų organizacijų, pvz., Raudonojo Kryžiaus tarptautinio komiteto, interneto svetainėmis, taip pat su tokiais informacijos šaltiniais kaip Gamtinių išteklių valdymo indeksas, Taikos pasaulyje indeksas ir t. t.
         Taip pat būtų naudinga susipažinti su nacionaliniais ar regioniniais informacijos šaltiniais. Kartais nacionaliniai ir regioniniai šaltiniai yra sunkiau prieinami, tačiau jie suteikia galimybę išsamiau apžvelgti padėtį konkrečioje zonoje, palyginti su apibendrinta šalies informacija.
         Bendrovės naudodamosi šiais šaltiniais gali imtis tolesnių veiksmų.

                     1.

                     Remdamosi savo valdymo sistemoje saugoma tiekimo grandinės informacija (penkių etapų sistemos pirmas etapas, žr. 2 skirsnį), bendrovės pirmiausia turėtų stengtis nustatyti geografines zonas, iš kurių jos perka naudingąsias iškasenas, kuriose jomis prekiauja, jas tvarko ir gabena, kad suprastų aplinkybes, kuriomis vykdoma kasybos ir prekybos veikla, ir nustatytų susijusią riziką.

                     2.

                     Šiuo tikslu bendrovės gali susipažinti su toliau išvardytais viešai prieinamais šaltiniais (t. y. analitinės informacijos šaltiniais, žemėlapiais, lentelėmis, naujienų straipsniais), kurie apima tris pagrindinius konfliktinių ir didelės rizikos zonų apibrėžties elementus (t. y. konfliktą, valdymą ir žmogaus teises), kad suprastų politines ir saugumo aplinkybes ir galėtų nustatyti ir įvertinti savo tiekimo grandinės neigiamą poveikį dėl vykdomos teikimo politikos, kuri turi atitikti EBPO rekomendacijų II priedą ir būti parengta atsižvelgiant į jų priedėliuose nurodytas grėsmes.

                     3.

                     Jeigu toliau nurodytuose šaltiniuose pateikiama prieštaringa ar nenuosekli informacija, bendrovės turėtų imtis atsargumo priemonių prieš nutraukdamos sustiprinto išsamaus patikrinimo procedūras tam tikroje zonoje. Reikėtų dar kartą pažymėti, kad atsakomybė už išsamų patikrinimą yra susijusi su realios ir galimos rizikos nustatymu bei suvaldymu, siekiant užkirsti kelią operacijų, visų pirma, pirkimo, prekybos ir verslo santykių, taip pat kitų aplinkybių, susijusių ne tik su naudingųjų iškasenų kilmės šalimi ar zona, bet ir su bendrovių veikla, poveikiui ar jį sumažinti.

                     4.

                     Toliau išvardytų šaltinių atnaujinimo periodiškumas yra įvairus ir, nors jie yra aktualūs, gali būti ne visada tikslūs. Todėl prireikus jais turėtų būti naudojamasi kartu su kitais papildomais šaltiniais. Kai pirmiau minėtas orientacinis, nebaigtinis ir reguliariai atnaujinamas konfliktinių ir didelės rizikos zonų sąrašas, kurį turi pateikti išorės ekspertai, bus prieinamas, jis bus papildomas informacijos šaltinis.

               4.2.   Viešai prieinamų šaltinių sąrašas

                     Klausimas, su kuriuo susijęs vertinimas

                     Problemos mastas

                     Viešai prieinami šaltiniai

                     Šaltinių turinys

                     KONFLIKTAS

                     Pasaulinis

                     Analitinės informacijos šaltiniai

                     Heidelberg Conflict Barometer
                     http://www.hiik.de/?lang=en/

                     Naujausių pasaulinių konfliktų analizė, pateikiama tekstų ir grafikų forma; atskiriems regionams ir pavienėms šalims skirti skyriai.

                     Geneva Academy Rule of Law in Armed Conflicts (Ženevos akademijos projektas RULAC)
                     http://www.rulac.org/

                     Duomenų bazė ir tarptautinės teisės įgyvendinimo ginkluotųjų konfliktų metu visame pasaulyje analizės ataskaitos (apima visą pasaulį, pateikiama trumpa apžvalga).

                     Vertinimo pajėgumų projektas – ekstremaliųjų situacijų pasaulyje apžvalga
                     https://www.acaps.org/countries/

                     Pasaulio žemėlapis ir konkrečių šalių analizė, kurioje pateikiama šalių, kuriose yra nerimą kelianti padėtis, taip pat kuriose tęsiasi humanitarinė krizė arba sunki humanitarinė krizė, apžvalga ir analizė.

                     Žemėlapiai ir lentelės

                     Uppsala Conflict Data Programme – Georeferenciniai įvykių duomenys
                     http://www.ucdp.uu.se/ged/

                     Sąveikusis įvykių, susijusių su organizuotu smurtu, žemėlapis, pagrįstas naujienų šaltiniais; pateikiama informacija apie žuvusiuosius, smurto rūšį (valstybinio masto, nevalstybinio masto ar vienpusis smurtas); naudotojas gali keisti vaizdo mastelį ir matyti nepaprastuosius įvykius.

                     Krizių stebėsena
                     http://www.crisisgroup.org

                     Dabartinė padėtis svarbiausiose pasaulinių konfliktų ir galimų konfliktų situacijose; sąveikusis žemėlapis ir duomenų bazė, suteikianti galimybę įvertinti padėtį pasirinktoje šalyje 2003–2018 m.

                     Pasaulinis taikos indeksas
                     http://www.visionofhumanity.org

                     Sąveikusis žemėlapis, kuriame vertinama taika pasaulyje vadovaujantis kokybiniais ir kiekybiniais rodikliais (saugumo ir policijos pareigūnų skaičius, politinis nestabilumas, organizuoti konfliktai, ginkluotųjų tarnybų pareigūnų skaičius ir t. t.).

                     Pagrindiniai politinio smurto atvejai
                     http://www.systemicpeace.org

                     Žemėlapiai ir lentelės, kuriuose pateikiama ginkluotųjų konfliktų atvejų (įskaitant aukų skaičių) pasaulyje 1946–2017 m. pavyzdžių.

                     Regioninis

                     Ginkluotojo konflikto vieta ir įvykių duomenys
                     http://www.acleddata.com/

                     Konfliktų tendencijų ataskaitos ir jų analizės, įskaitant kas mėnesį atnaujinamą informaciją apie politinį smurtą Afrikoje, Artimuosiuose Rytuose ir Azijoje, pagrįstą tikruoju laiku surinktais duomenimis, ir dabartinės bei istorinės dinamikos tam tikrose šalyse analizę.

                     Tarptautinė taikos informacijos tarnyba – konfliktų žemėlapis
                     http://ipisresearch.be/

                     Kongo Demokratinės Respublikos (konfliktai, konfliktai dėl naudingųjų iškasenų), Centrinės Afrikos Respublikos, Sudano ir Pietų Sudano žemėlapiai (ginčytini rajonai, incidentai, gamtos ištekliai, švietimas, bendruomenių smurtas, smurtas šalies viduje); pateikiama žemėlapių analizė.

                     Tarptautinė alavo asociacija
                     https://www.internationaltin.org/
                     http://www.itsci.org/

                     Alavo tiekimo grandinės iniciatyva (ITSCI) pateikia saugumo padėties Ruandos, Kongo Demokratinės Respublikos rytinių provincijų, Burundžio ir Ugandos kasyklose įvertinimų ataskaitas.

                     Su kasyba susiję konfliktai Lotynų Amerikoje
                     http://ejatlas.org/featured/mining-latam

                     Teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais atlasas, kuriame pateikiama papildoma dokumentais patvirtinta ir suskirstyta informacija apie socialinius konfliktus, susijusius su aplinkosaugos klausimais.

                     VALDYMAS

                     Pasaulinis

                     Pasauliniai valdymo rodikliai
                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                     Konkrečių šalių apibendrintų ir atskirų valdymo rodiklių duomenys; šeši valdymo parametrai; šalių duomenų ataskaitose apibendrinami kiekvienos šalies rodikliai.

                     Nestabilių valstybių indeksas
                     http://ffp.statesindex.org

                     Indeksas, kuriame labiausiai atsižvelgiama į rizikos rodiklius, pagrįstus naujienų straipsniais ir pranešimais.

                     Korupcijos suvokimo indeksas
                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                     Suvokiamos korupcijos šalyse indeksas.

                     Gamtos išteklių valdymo institutas
                     https://resourcegovernance.org/

                     Su konkrečiomis šalimis susijusi informacija ir gamtos išteklių valdymo klausimų lyginamoji analizė.

                     ŽMOGAUS TEISĖS

                     Pasaulinis

                     Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos (JT ST)
                     http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions

                     JT SC rezoliucijose kasmet pateikiamas naudingas politinės ir saugumo padėties nerimą keliančiose valstybėse aprašymas.

                     Jungtinių Tautų žmogaus teisių taryba
                     http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx

                     Visuotinė; periodiškai teikiamos apžvalgos.

                     Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras
                     http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx

                     Informacija apie konkrečias šalis, susijusi su žmogaus teisių klausimais.

                     Jungtinių Tautų vystymosi programa – Tarptautiniai žmogaus socialinės raidos rodikliai – Duomenys apie šalis
                     http://hdr.undp.org/en/countries

                     Metinės šalių ataskaitos apie žmogaus teisių padėtį konkrečiose šalyse visame pasaulyje.

                     Amnesty International
                     https://www.amnesty.org/en/countries/

                     Global Witness
                     https://www.globalwitness.org/en-gb/

                     Human Rights Watch
                     https://www.hrw.org/

                     Mines and Communities
                     http://www.minesandcommunities.org/

                     Naujienų straipsniai ir pasaulinės išteklių gavybos ir jos poveikio analizė; suklasifikuoti pagal temą, šalį, bendrovę ir naudingąsias iškasenas.

                     NAUDINGOSIOS IŠKASENOS IR GAMYBA

                     Pasaulinis

                     Britanijos geologinis tyrimas
                     https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                     Šalies ataskaitos ir informacija apie tarptautinę statistiką, susijusią su naudingosiomis iškasenomis.

                     JAV geologinis tyrimas
                     http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                     Šalies ataskaitos ir informacija apie tarptautinę statistiką, susijusią su naudingosiomis iškasenomis.

                     ES žaliavų informacinė sistema
                     http://rmis.jrc.ec.europa.eu/

                     Informacija apie gamybą, prekybos srautus ir su žaliavomis susijusią politiką.

               Be pirmiau paminėtų viešai prieinamų informacijos šaltinių, tikimasi, kad EBPO pateiks papildomos aktualios informacijos, skirtos konfliktinėms ir didelės rizikos zonoms nustatyti (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Su humanitarinėmis krizėmis ir nelaimėmis susijusi rizika taip pat gali suteikti kontekstinės informacijos ir padėti nustatyti zonas, kuriose gali kilti ginkluotieji konfliktai. Šiuo atžvilgiu naudingas šaltinis yra INFORM (Nuolatinio tarpžinybinio komiteto ir Europos Komisijos bendradarbiavimo projektas; http://www.inform-index.org). Dar viena šiuo atžvilgiu naudinga priemonė yra Pasaulinis konfliktų rizikos indeksas (Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro parengtas viešai prieinamas įrodymais pagrįstas šaltinis, padedantis priimti sprendimus dėl ilgalaikės konfliktų rizikos; http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).
         Be to, Europos Komisija teiks paramą MVĮ, kurios stengiasi taikyti ir įgyvendinti politikos priemones dėl atsakingo naudingųjų iškasenų pirkimo pasitelkdamos programą COSME, kuri, tikimasi, turėtų būti iš dalies susijusi su konfliktinių ir didelės rizikos zonų nustatymu pagal Reglamentą (ES) 2017/821.
         5.   NAUDINGŲJŲ IŠKASENŲ TIEKIMO GRANDINIŲ RIZIKOS VERTINIMAS – GRĖSMĖS, DĖL KURIŲ REIKALINGAS SUSTIPRINTAS IŠSAMUS PATIKRINIMAS

         5.1.   Grėsmių apibūdinimas ir bendrosios pastabos

         Reglamente ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijose nustatytas išsamaus patikrinimo procesas neapsiriboja rizikos, susijusios su naudingųjų iškasenų kilme ir gabenimu iš konfliktinių bei didelės rizikos zonų, nustatymu ir mažinimu. Iš tiesų bendrovės, vadovaudamosi EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijomis, turi atsižvelgti į informaciją apie riziką, susijusią su naudingųjų iškasenų prekyba, tvarkymu ir eksportu pradiniuose tiekimo grandinės etapuose, ir ją pateikti, taip pat turi atsižvelgti į neįprastas aplinkybes.
         Todėl EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijų priedėliuose pateikiamas sąrašas vadinamųjų grėsmių situacijų, dėl kurių reikia atlikti sustiprintą išsamų patikrinimą, įskaitant papildomos informacijos rinkimą pasinaudojant bendrovės valdymo sistema, visų pirma šiais atvejais:

                     A.

                        Su naudingųjų iškasenų kilmės vieta ir tranzitu susijusios grėsmės

                                 —

                                 Kai naudingosios iškasenos yra iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų arba yra gabenamos per konfliktines ir didelės rizikos zonas.

                                 —

                                 Kai tvirtinama, kad naudingosios iškasenos yra iš šalies, per kurią, kaip žinoma arba pagrįstai įtariama, gabenamos naudingosios iškasenos iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų.

                                 —

                                 Kai tvirtinama, kad naudingosios iškasenos yra iš šalies, kuri turi nedidelį žinomą naudingųjų iškasenų arba jų atsargų kiekį, taip pat nedidelį tikėtiną išteklių kiekį ar numatomą išgauti tam tikros naudingosios iškasenos kiekį (t. y. deklaruoti naudingųjų iškasenų kiekiai toje šalyje neatitinka žinomų naudingųjų iškasenų išteklių arba numatytų gamybos apimčių).
                                 Kiekvienu iš šių atvejų, kai grėsmės yra nustatytos pagal vietą, visų pirma zonose, kuriose valdymas yra silpnas arba jo visai nėra, rizika padidėja, kai kovos su pinigų plovimu teisės aktai, kovos su korupcija teisės aktai, muitinio tikrinimo ir kiti atitinkami vyriausybinės priežiūros teisės aktai yra silpnai įgyvendinami, kai veikia neoficialios bankų sistemos ir kai plačiai naudojami grynieji pinigai.

                     B.

                        Su tiekėju susijusios grėsmės

                                 —

                                 Kai bendrovės tiekėjai ar kitos žinomos pradinės grandies bendrovės vykdo veiklą vienoje iš pirmiau minėtų vietų, kuriose nustatyta grėsmių ir iš kurių arba per kurias tranzitu gabenamos naudingosios iškasenos, arba kai bendrovių akcininkai ar kiti interesai susiję su naudingųjų iškasenų iš vienos iš pirmiau minėtų vietų, kuriose nustatyta grėsmių ir iš kurių arba per kurias tranzitu gabenamos naudingosios iškasenos, tiekėjais.

                                 —

                                 Kai yra žinoma, kad bendrovės tiekėjai ar kitos žinomos pradinės grandies bendrovės pirko naudingąsias iškasenas iš vietų, kuriose nustatyta grėsmių ir iš kurių arba per kurias tranzitu buvo gabenamos naudingosios iškasenos per pastaruosius dvylika mėnesių.

                                 —

                                 Auksas: kai tvirtinama, kad auksas yra gautas perdirbus ar panaudojus aukso laužą arba iš mišrių šaltinių ir išgrynintas šalyje, per kurią, kaip žinoma arba pagrįstai įtariama, gabenamas auksas iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų.

                     C.

                        Grėsmę keliančios aplinkybės

                                 —

                                 Kai, remiantis bendrovės valdymo sistemos surinkta informacija, nustatomi nukrypimai ar neįprastos aplinkybės, dėl kurių kyla pagrįstas įtarimas, kad naudingosios iškasenos gali prisidėti prie konflikto ar sunkių pažeidimų, susijusių su jų gavyba, gabenimu ar prekyba.

               5.2.   Konkrečių grėsmių nustatymas ir tinkamo išsamaus patikrinimo užtikrinimas

         Atlikusios 5.1 skirsnyje nurodytų grėsmių nustatymą, kuris yra bendrovės rizikos vertinimo dalis, bendrovės turėtų nuodugniai išnagrinėti su visomis šiomis grėsmėmis susijusias aplinkybes ir surinkti papildomos informacijos naudodamosi savo bendrovės valdymo sistema, taip pat užtikrinti, kad į atitinkamas grėsmes būtų tinkamai atsižvelgta.
         Kaip pažymėta EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijose, išsamus patikrinimas yra rizika pagrįstas ir pažangus metodas, pagal kurį bendrovės turi įgyvendinti tinkamas valdymo sistemas ir procesus, pažymėti faktines aplinkybes visoje tiekimo grandinėje ir nustatyti riziką, dėl kurios joms gali tekti atlikti sustiprintą išsamų patikrinimą.
         Toliau pateikiamos gairės turėtų padėti bendrovėms gauti reikiamą informaciją apie grėsmę keliančias situacijas ir tinkamai pritaikyti savo išsamius patikrinimus. Reikėtų pažymėti, kad pateiktų informacijos šaltinių atnaujinimo periodiškumas yra įvairus ir, nors jie yra aktualūs, gali būti ne visada tikslūs. Todėl prireikus jais turėtų būti naudojamasi kartu su kitais papildomais šaltiniais.

                     A.

                        Su naudingųjų iškasenų kilmės vieta ir tranzitu susijusios grėsmės

                                 —

                                    Grėsmė: naudingosios iškasenos yra iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų arba yra gabenamos per konfliktines ir didelės rizikos zonas.

                                 Kai naudingosios iškasenos yra iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų arba yra gabenamos per konfliktines ir didelės rizikos zonas, reikia atlikti sustiprintą išsamų patikrinimą. Tokių zonų nustatymas aprašytas šių gairių 4 skirsnyje.

                                 —

                                    Grėsmė: tvirtinama, kad naudingosios iškasenos yra iš šalies, per kurią, kaip žinoma arba pagrįstai įtariama, gabenamos naudingosios iškasenos iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų.

                                 Bendrovės turėtų įvertinti, kokiu mastu atsižvelgiama į šiuos klausimus:

                                             —

                                                Valdymas ir kiti su šalimi susiję klausimai turi būti peržiūrimi siekiant nustatyti, kokiu mastu šalys ar zonos kontroliuoja savo sienas ir taiko tinkamus vidaus vykdymo užtikrinimo mechanizmus, kad užtikrintų patikimą ir dokumentais pagrįstą prekybos naudingosiomis iškasenomis atsekamumą ir užkirstų kelią rizikai, susijusiai su tranzitu silpno valdymo atvejais.

                                                         Rodikliai

                                                         Informacijos šaltiniai (5)

                                                                     —

                                                                     Deklaruotos kilmės šalies sienos yra prastai saugomos arba joje prekių muitinio tikrinimo vykdymo užtikrinimas yra nepakankamas.

                                                                     —

                                                                     Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos (žr. 4 skirsnį)

                                                                     —

                                                                     Vietos ambasadų ES ar kitų delegacijų pateikta informacija

                                                                     —

                                                                     Kovos su korupcija teisės aktų vykdymo užtikrinimas yra nepakankamas ir yra pranešta apie korupcijos atvejus naudingųjų iškasenų gavybos bei prekybos srityse.

                                                                     —

                                                                     Kovos su pinigų plovimu ir bankų priežiūros teisės aktai netaikomi arba taikomi nepakankamai, arba jų vykdymo užtikrinimas yra nepakankamas.

                                                                     —

                                                                     Ekonomika daugiausia pagrįsta mokėjimais grynaisiais pinigais, ypač prekybos naudingosiomis iškasenomis srityje.

                                                                     —

                                                                     Finansinių veiksmų darbo grupė (FATF)
                                                                     http://www.fatf-gafi.org/countries/

                                                                     —

                                                                     „Transparency International“ sudarytas korupcijos suvokimo indeksas
                                                                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                                                                     —

                                                                     Pasaulio banko nustatyti pasauliniai valdymo rodikliai
                                                                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                                                                     —

                                                                     „Global Financial Integrity“ organizacijos ataskaitos
                                                                     http://www.gfintegrity.org/

                                                                     —

                                                                     Žr. 4 skirsnį dėl šių gairių taikymo

                                             —

                                                Su kaimyninėmis šalimis susiję klausimai, taip pat regioniniai ir istoriniai klausimai suteikia informacijos apie tai, jog tikėtina, kad kilmė nurodyta neteisingai įvežant kontrabandą iš kaimyninių šalių, iš šalių, su kuriomis sieja istoriniai ryšiai arba kurios suteikia mokesčių paskatas.

                                                         Rodikliai

                                                         Informacijos šaltiniai

                                                                     —

                                                                     Deklaruota kilmės šalis tiesiogiai ribojasi su zonomis, kuriose naudingųjų iškasenų gamyboje ir prekyboje dalyvauja neteisėtos ginkluotos grupuotės, viešojo saugumo pajėgos ar nusikalstamos organizacijos.

                                                                     —

                                                                     Deklaruota kilmės šalis turi ekonominių ryšių su konfliktinėmis ir didelės rizikos zonomis ir su jomis susijusia neteisėta prekyba naudingosiomis iškasenomis.

                                                                     —

                                                                     Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos

                                                                     —

                                                                     Vietos ambasados, ES delegacijos

                                                                     —

                                                                     Plg. šių gairių 4 skirsnį dėl sąvokos „konfliktas“

                                                                     —

                                                                     Kilmės šalies mokesčių politika skatina gabenti naudingųjų iškasenų kontrabandą į tranzito šalis, kuriose eksportas nėra apmokestinamas arba jam taikomi daug mažesni mokesčiai.

                                                                     —

                                                                     EBPO žaliavų eksporto apribojimų duomenų bazė
                                                                     http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm

                                 —

                                    Grėsmė: tvirtinama, kad naudingosios iškasenos yra iš šalies, kuri, kaip žinoma, turi mažai išteklių ir atsargų arba kurioje numatytas gamybos lygis yra žemas

                                    Toliau pateikiamame kontroliniame sąraše nurodyti konkretūs klausimai, susiję su naudingosiomis iškasenomis ir tiekimo grandine. Vykdydamos savo išsamų patikrinimą bendrovės visų pirma turėtų patikrinti, ar yra žinoma, kad nurodyta kilmės šalis iš tikrųjų turi geologinių išteklių arba joje numatoma pagaminti atitinkamą tam tikro mineralo kiekį. Be to, bendrovės turėtų pagrįstai įvertinti, ar deklaruota kilmė yra tikslinga ekonominiu požiūriu, pvz., ar šalia yra patrauklių rinkų.

                                             Rodikliai

                                             Informacijos šaltiniai

                                                         —

                                                         Deklaruota kilmės šalis turi nedidelį žinomą naudingųjų iškasenų ar jų atsargų kiekį, taip pat nedidelį tikėtiną išteklių kiekį ar numatomą išgauti naudingųjų iškasenų kiekį; be to, naudingosios iškasenos pasižymi tam tikromis savybėmis.

                                                         —

                                                         Deklaruota kilmės šalis turi didelį neformalios arba mėgėjiškos ir smulkiosios kasybos sektorių, kuriame susijusi rizika paprastai didesnė.

                                                         —

                                                         Britanijos geologinis tyrimas:
                                                         https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                                                         —

                                                         USGS JAV geologinis tyrimas:
                                                         http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                                                         —

                                                         ES valstybių narių nacionalinės geologijos tarnybos

                                                         —

                                                         Tariamos kilmės šalies geologijos tarnyba

                     B.

                        Su tiekėju susijusios grėsmės

                                 —

                                    Grėsmė: kai bendrovės tiekėjai ar kitos pradinės grandies bendrovės vykdo veiklą vienoje iš pirmiau minėtų vietų, kuriose nustatyta grėsmių ir iš kurių arba per kurias tranzitu gabenamos naudingosios iškasenos, ir kai jų akcininkai ar kiti interesai susiję su naudingųjų iškasenų iš vienos iš pirmiau minėtų vietų, kuriose nustatyta grėsmių ir iš kurių arba per kurias tranzitu gabenamos naudingosios iškasenos, tiekėjais; kai yra žinoma, kad bendrovės tiekėjai ar kitos žinomos pradinės grandies bendrovės pirko naudingąsias iškasenas iš vietų, kuriose nustatyta grėsmių ir iš kurių arba per kurias tranzitu buvo gabenamos naudingosios iškasenos per pastaruosius dvylika mėnesių.

                                 Ši informacija apie konkrečius tiekėjus daugiausia susijusi su bendrovių surinktais duomenimis įgyvendinant savo išsamaus patikrinimo sistemą. Kai bendrovės tiekėjas ar kita pradinės grandies bendrovė yra žinoma, bendrovės turėtų stengtis patikrinti, ar tiekėjas vykdo veiklą grėsmę keliančioje zonoje, ir šiuos veiksmus:

                                             —

                                             internete ieškoti bendro pobūdžio informacijos apie tam tikrą tiekėją ar pradinės grandies bendrovę, įskaitant vyriausybių ir tarptautinių organizacijų ataskaitas (visų pirma JT ekspertų grupės ataskaitas), taip pat tarptautinės ir vietos žiniasklaidos bei pilietinės visuomenės organizacijos apibendrintas ataskaitas,

                                             —

                                             tikrinti įmonių interneto svetaines ir ieškoti išsamaus patikrinimo ataskaitų (pvz., pateiktų JAV Vertybinių popierių ir biržos komisijai),

                                             —

                                             tikrinti lydyklų ir rafinavimo įmonių taikomų išsamaus patikrinimo schemų sąrašus, taip pat būsimą Europos Komisijos pasaulio atsakingų lydyklų ir rafinavimo įmonių sąrašą, kai jis bus parengtas,

                                             —

                                             tikrinti nacionalinius prekybos registrus, kuriuose gali būti nurodyta būstinių vieta ir galimos patronuojamosios bendrovės.

                                       Bendrovės taip pat galėtų pasinaudoti tikrosios nuosavybės registrais, jei jie yra, taip pat susipažinti su šalies Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos (GPSI) ataskaitomis (kuriose pateikiama vis daugiau informacijos apie bendrovių, susijusių su gavybos pramone, tikrąją nuosavybę).

                     C.

                        Grėsmę keliančios aplinkybės

                                 —

                                    Grėsmė: kai, remiantis bendrovės valdymo sistemos surinkta informacija, nustatomi nukrypimai ar neįprastos aplinkybės, dėl kurių kyla pagrįstas įtarimas, kad naudingosios iškasenos gali prisidėti prie konflikto ar sunkių pažeidimų, susijusių su jų gavyba, gabenimu ar prekyba.

                                 Beveik visa su konkrečiomis operacijomis susijusi informacija pagrįsta duomenimis, kuriuos surinko bendrovės vykdydamos išsamius patikrinimus.
                                 Nukrypimai ir neįprastos aplinkybės gali būti įvairių formų. EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijų priedėlyje dėl aukso nurodoma, kad, pavyzdžiui, jei šalyje paprastai nešiojami 14 k aukso (58 proc. gryno aukso) papuošalai, pasiūlymas pirkti auksą tvirtinant, kad jis yra iš perdirbtų papuošalų ir gryno aukso dalis sudaro 90 proc., turėtų kelti abejonių.
                                 Kiti pavyzdžiai: situacija, kai pirminis tiekėjas (pvz., vietos eksportuotojas) nepaaiškinamai gali per trumpą laiko tarpą padidinti eksportuojamos medžiagos kiekį, taip pat kai Europos importuotojas turi priežasčių manyti, kad jis perka iš regiono, kuriame dažnai pranešama apie naudingųjų iškasenų vagystes.
                                 Kitų neįprastų aplinkybių pavyzdžių, visų pirma susijusių su auksu ir kitais tauriaisiais metalais, galima rasti Finansinių veiksmų darbo grupės rizika grindžiamų rekomendacijų, skirtų prekiautojams tauriaisiais metalais ir brangakmeniais (6), 111 dalyje, taip pat Kanados finansinių sandorių ir pranešimų analizės centro ataskaitoje dėl prekiautojams tauriaisiais metalais ir brangakmeniais skirtų rizika pagrįsto metodo gairių (7), pvz.:

                                             —

                                             klientas, apie kurį anksčiau nežinota, prašo, kad rafinavimo įmonė išlietų aukso lydinius,

                                             —

                                             muitinės deklaracijos formose neteisingai nurodytas aukso grynumas, kilmė ir vertė,

                                             —

                                             neturintys leidimo asmenys ar įmonės gamina auksą ir juo prekiauja,

                                             —

                                             aukso lydinys, kurio fizinės savybės neatitinka pramonės standartų.

            (1)  Kaip nustatyta Reglamento (ES) 2017/821 2 straipsnio 1 dalyje, Sąjungos importuotojas – bet koks fizinis ar juridinis asmuo, deklaruojantis naudingąsias iškasenas ar metalus, skirtus išleisti į laisvą apyvartą, kaip apibrėžta 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1), 201 straipsnio 1 dalyje, arba bet koks fizinis ar juridinis asmuo, kurio vardu pateikiama tokia deklaracija, kaip nurodoma 2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas išsamiomis taisyklėmis, kuriomis patikslinamos kai kurios Sąjungos muitinės kodekso nuostatos (OL L 343, 2015 12 29, p. 1), B priedo duomenų elementuose 3/15 ir 3/16.

            (2)  EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijose dėl atsakingo naudingųjų iškasenų iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų tiekimo grandinių (antrasis leidimas, EBPO, 2013 m.) nustatyta tvarka, pagal kurią turi būti atliekamas išsamus tiekimo grandinės patikrinimas pagal Reglamentą (ES) 2017/821.

            (3)  EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijų II priede nustatyta rizika, įskaitant riziką, kurią lemia grėsmės, apibrėžtos atitinkamuose rekomendacijų priedėliuose.

            (4)  Žmogaus teisių apibrėžtis pateikiama Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje; https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_ENG.pdf.

            (5)  Prireikus informacija turėtų būti reguliariai atnaujinama.

            (6)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf

            (7)  http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp


               16.3.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 101/166

         P8_TA(2016)0317
   Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 71-oji sesija
   2016 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 71-osios sesijos (2016/2020(INI))
   (2018/C 101/15)

      Europos Parlamentas,

               —

               atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 71-osios sesijos, kurį pateikė Andrey Kovatchev PPE frakcijos vardu (B8-1374/2015),

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), visų pirma į jos 21, 34 ir 36 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 70-ąją sesiją,

               —

               atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų 70-ojoje JT Generalinėje Asamblėjoje,

               —

               atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

               —

               atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir JT žmogaus teisių konvencijas bei jų fakultatyvinius protokolus,

               —

               atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje (1), pagal kurią valstybės narės prašymu ES suteikiama teisė dalyvauti JT Generalinės Asamblėjos veikloje, žodžiu teikti pasiūlymus ir pataisas, dėl kurių bus balsuojama, ir naudotis atsakymo teise,

               —

               atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 1325 (2000) dėl moterų, taikos ir saugumo (2) 10-ųjų metinių,

               —

               atsižvelgdamas į savo 2013 m. balandžio 18 d. rekomendaciją Tarybai dėl JT principo „atsakomybė užtikrinti apsaugą“ (angl. R2P) (3),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 2 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 69-osios sesijos (4),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją „ES vaidmuo JT. Kaip geriau pasiekti ES užsienio politikos tikslus“ (5),

               —

               atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų JT ŽTT 2016 m. sesijose (6) ir 2014 m. liepos 17 d. rezoliuciją dėl agresijos nusikaltimo (7),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da'esh“) vykdomų religinių mažumų sisteminių masinių žudynių (8),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų padėties ES (9),

               —

               atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiaus susitarimą,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 13 d. dokumentą „Veiksmų planas siekiant užtikrinti didesnę ES BSGP paramą JT taikos palaikymo misijoms“ (10) ir į 2015 m. kovo 23 d. dokumentą „JT ir ES strateginės partnerystės taikos palaikymo ir krizių valdymo srityje stiprinimas. 2015–2018 m. prioritetai“ (11),

               —

               atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio mėn. Užsienio karinių ir civilinės gynybos išteklių naudojimo gaires teikiant tarptautinę pagalbą įvykus nelaimei (vadinamosios Oslo gairės),

               —

               atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325(2000) ir neseniai priimtą Saugumo Tarybos rezoliuciją 2242(2015) dėl moterų, taikos ir saugumo,

               —

               atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 15 d. JT vertinimo ataskaitą dėl vykdymo užtikrinimo ir taisomosios pagalbos pastangų dėl per taikos palaikymo operacijas Jungtinių Tautų ir susijusių darbuotojų taikos palaikymo operacijose vykdyto seksualinio išnaudojimo ir seksualinės prievartos,

               —

               atsižvelgdamas į pirmąją JT ataskaitą dėl atsparumo antibiotikams, kurią 2014 m. balandžio mėn. parengė PSO ir kurioje atsparumas antimikrobinėms medžiagoms vertinamas kaip „didelė grėsmė“ pasaulio visuomenės sveikatai,

               —

               atsižvelgdamas į neseniai atskleistą informaciją apie Panamoje įsikūrusios advokatų kontoros „Mossack Fonseca“ veiklą ir susijusias glaudesnio tarptautinio bendradarbiavimo iniciatyvas siekiant kovoti su mokesčių slėpimu,

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 134 straipsnio 3 dalį ir 113 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8–0146/2016),

               A.

               kadangi ES įsipareigojimas užtikrinti veiksmingą daugiašališkumą ir gerą pasaulinį valdymą, kurio branduolys būtų JT, yra neatsiejama ES išorės politikos dalis ir yra pagrįstas įsitikinimu, kad visuotinėmis taisyklėmis ir vertybėmis, kurias būtina gerbti ir jų laikytis, grindžiama daugiašalė sistema geriausiai tinka globalių krizių, iššūkių ir grėsmių klausimams spręsti;

               B.

               kadangi ES turėtų imtis aktyvaus vaidmens kuriant tokias Jungtines Tautas, kurios galėtų veiksmingai prisidėti prie pasaulinių sprendimų, vystymosi, taikos ir saugumo, žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principu grindžiamos tarptautinės tvarkos;

               C.

               kadangi ES valstybės narės turi dėti visas pastangas savo veiksmams Jungtinių Tautų sistemos organuose ir organizacijose koordinuoti pagal ES sutarties 34 straipsnio 1 dalyje nustatytus įgaliojimus;

               D.

               kadangi pasaulinė ir regioninė saugumo aplinka sparčiai prastėja, tampa vis sudėtingesnė ir nyksta vidaus ir išorės saugumą skiriančios ribos; kadangi JT ir toliau tenka labai svarbus vaidmuo užtikrinant visuotinį saugumą ir stabilumą;

               E.

               kadangi dėl pasaulio galių išsidėstymo ir sklaidos pokyčių būtina atidžiai persvarstyti JT sistemoje taikomas veiksmingo daugiašališkumo priemones; kadangi į tokias priemones, taip pat į konfliktų prevencijos ir krizių valdymo procesus, reikia labiau įtraukti visas valstybines ir nevalstybines suinteresuotąsias šalis;

               F.

               kadangi ES ir jos valstybės narės kartu įneša didžiausią finansinį indėlį į JT sistemą, užtikrindamos maždaug trečdalį įprastinio JT biudžeto, beveik dvi penktąsias JT taikos palaikymo biudžeto ir maždaug pusę visų įnašų į JT fondus ir programas;

               G.

               kadangi ES imasi veiksmų aplinkos tvarumui užtikrinti, ypač kovos su klimato kaita srityje, skatindama tarptautines priemones ir veiksmus, kuriais siekiama išsaugoti ir pagerinti aplinkos kokybę ir tausų gamtos išteklių valdymą;

               H.

               kadangi ES yra viena iš labiausiai pasišventusių žmogaus teisių, pagrindinių laisvių, kultūros vertybių ir įvairovės, demokratijos ir teisinės valstybės gynėjų ir skatintojų;

               I.

               kadangi dėl daugybės ilgalaikių ar naujai atsirandančių problemų, įskaitant smurtinius konfliktus, terorizmą, organizuotą nusikalstamumą, precedento neturinčias migracijos bangas ir klimato kaitą, kurių neįmanoma spręsti nacionaliniu lygmeniu ir į kuriuos reikia reaguoti regioniniu ir pasauliniu lygmeniu, ES saugumo aplinka darosi vis nestabilesnė ir nepastovesnė;

               J.

               kadangi dėl naujų iššūkių, įskaitant hibridinį ir informacinį karą, kibernetines grėsmes, bioinžineriją, letalines autonomines sistemas, nanotechnologiją, ginklų dydžio sumažinimą ir dvejopo taikymo technologijų paplitimą, reikia plėtoti daugiašalius susitarimus, kuriems JT sistema yra tinkamiausia;

               K.

               kadangi dėl pastarojo laikotarpio pokyčių masinio naikinimo ginklų ir jų transporto priemonių platinimo srityje tampa vis sunkiau vykdyti ginklų kontrolę ir nusiginklavimą ir mažėja visuotinis saugumas ir stabilumas; kadangi JT sistema tinka skatinti tų pačių pažiūrų partnerių pastangoms sukurti naujos kartos ginklų kontrolės ir nusiginklavimo priemones;

               1.

               Teikia Tarybai šias rekomendacijas:

         Taika ir saugumas

               a)

               aktyviai siekti, kad visos tiesiogiai ar netiesiogiai ginkluotuose konfliktuose dalyvaujančios šalys ir jų organizacijos visiškai laikytųsi tarptautinių įsipareigojimų ir tarptautinės teisės normų ir stengtųsi rasti taikius ir diplomatinius įvairiausių konfliktų sprendimus; raginti tai taikyti ir įsipareigojimui suteikti galimybę gauti humanitarinę pagalbą tiems, kuriems jos reikia;

               b)

               toliau remti daugiašales pastangas siekiant rasti ilgalaikius politinius ir taikius besitęsiančių konfliktų Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje sprendimus; toliau remti JT Generalinio Sekretoriaus specialiojo pasiuntinio Sirijai, specialiojo įgaliotinio ir JT paramos misijos Libijoje vadovo, JT Generalinio Sekretoriaus specialiojo pasiuntinio Jemenui, JT Artimųjų Rytų taikos proceso specialiojo koordinatoriaus ir JT Generalinio Sekretoriaus specialiojo įgaliotinio Vakarų Sacharai darbą; raginti tarptautinę bendruomenę toliau teikti humanitarinę, finansinę ir politinę pagalbą, siekiant pagerinti humanitarinę padėtį, ir dėti pastangas siekiant nedelsiant nutraukti smurtą; pasmerkti vienašališkus ir nesuderintus veiksmus visose krizės apimtose zonose;

               c)

               remti derybas Sirijos viduje, vykdomas vadovaujantis JT Saugumo Tarybos rezoliucija 2254 (2015); remti darbą, kurį atlieka Tarptautinės paramos Sirijai grupės sukurtos specialiosios paskirties pajėgos, prižiūrinčios būtinos humanitarinės pagalbos teikimą daugybei sirų apsiausties ir kitose sunkiai pasiekiamose vietovėse, taip pat karo veiksmų nutraukimą, kuris patvirtintas JT Saugumo Tarybos rezoliucija 2268(2016); griežtai pasmerkti plačiai paplitusius žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus Sirijoje ir remti pilietinės visuomenės organizacijų darbą pagrindžiant dokumentais karo nusikaltimų, nusikaltimų žmogiškumui ir kitų žmogaus teisių pažeidimų įrodymus; pabrėžti, kad būtina rasti politinį konflikto sprendimą ir užtikrinti moterų įtraukimą į taikos derybas; raginti visas JT valstybes nares suteikti visus reikiamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius siekiant padėti vietos gyventojams ir pabėgėliams;

               d)

               užtikrinti, kad JT Generalinė Asamblėja, bendradarbiaudama su ES ir JAV, numatytų visas priemones, skirtas užtikrinti, kad dviejų valstybių sambūviu grindžiamas spendimas, pagal kurį būtų laikomasi 1967 m. nustatytų sienų, Jeruzalė būtų abiejų valstybių sostinė ir viena šalia kitos taikiai bei saugiai egzistuotų Izraelio valstybė su saugiomis ir pripažintomis sienomis ir nepriklausoma, demokratinė, vientisa ir gyvybinga Palestinos valstybė, būtų tvarus ir veiksmingas; veikti atsižvelgiant į 2016 m. sausio 18 d. priimtas Tarybos išvadas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso, susijusias su nuolatiniu gyvenviečių plėtimu, kuris yra nuolatinė kliūtis taikai;

               e)

               pabrėžti, kad reikia koordinuotų humanitarinių veiksmų Jemene vadovaujant JT; raginti visas šalis leisti įvežti ir tiekti skubiai reikalingą maistą, vaistus, kurą ir JT ir tarptautiniais humanitariniais kanalais teikti kitą būtiną pagalbą siekiant, laikantis nešališkumo, neutralumo ir nepriklausomumo principų, patenkinti neatidėliotinus nuo krizės nukentėjusių civilių gyventojų poreikius; ragina paskelbti humanitarines paliaubas tam, kad Jemeno gyventojus kuo skubiau pasiektų gyvybiškai svarbi pagalba; raginti atlikti nešališką ir nepriklausomą visų įtariamų tarptautinės žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų, įskaitant naujausius išpuolius prieš humanitarinę infrastruktūrą ir personalą, tyrimą; raginti visas šalis gerbti visų Jemeno piliečių žmogaus teises ir laisves ir pabrėžia, kad svarbu gerinti visų taikos labui ir humanitarinėse misijose šalyje dirbančiųjų, įskaitant pagalbos teikėjus, gydytojus ir žurnalistus, saugumą; skatinti Saudo Arabijos ir Irano draugiškų santykių politiką siekiant sumažinti įtampą regione ir išspręsti konfliktą Jemene ir kitose šalyse;

               f)

               toliau raginti visapusiškai gerbti tarptautiniu mastu pripažintas Rytų Europos ir Pietų Kaukazo šalių, įskaitant Gruziją, Moldovą ir Ukrainą, sienas ir teritorinį vientisumą, atsižvelgiant į tarptautinės teisės pažeidimus šiose teritorijose, ir jų laisvą ir suverenų pasirinkimą eiti Europos keliu; remti ir intensyvinti diplomatines pastangas siekiant taikiai išspręsti šiuos besitęsiančius ir įšaldytus konfliktus; raginti tarptautinę bendruomenę visapusiškai laikytis neteisėtos Krymo aneksijos nepripažinimo politikos; aktyviai didinti spaudimą Rusijai, kaip nuolatinei JT Saugumo Tarybos narei, siekiant išspręsti konfliktą Ukrainoje;

               g)

               raginti labiau remti tarptautinės bendruomenės ir regioninių organizacijų pastangas siekiant valdyti saugumo krizes Afrikos žemyne, ypač Somalyje, Sudane, Pietų Sudane, Centrinės Afrikos Respublikoje, Malyje, Nigerijoje, Burundyje ir visame Didžiųjų ežerų regione; raginti JT valstybes nares labiau remti didėjantį Afrikos Sąjungos vaidmenį ir jos tarpininkavimo ir krizių valdymo gebėjimus, kartu siekiant papildomumo su JT Taikos stiprinimo paramos biuro pastangomis; remti AS, RAB ir JT pastangas siekiant užkirsti kelią tolesniam krizės eskalavimui Burundyje ir imtis veiksmų siekiant paskatinti skubų įtraukų ir nuoširdų vyriausybės ir opozicijos dialogą Burundyje; remti nepriklausomo tarptautinio tyrimo, kurį atliekant yra tiriami visi tariami žmogaus teisių pažeidimai ir kuris padeda juos įvykdžiusius asmenis patraukti atsakomybėn ir atiduoti į teismą, vykdymą;

               h)

               remti nuolatines visapusiškas pastangas stiprinti JT taikos operacijas ir šios organizacijos gebėjimą sureguliuoti konfliktą; ištirti naujas ES ir JT stipresnio bendradarbiavimo perspektyvas ir jį skatinti suteikiant kitą formą jų strateginėms vizijoms saugumo srityje, viena vertus, taikant naują ES visuotinę užsienio ir saugumo politikos strategiją ir, kita vertus, JT persvarstant savo taikos operacijas, taikos kūrimo struktūrą ir moterų, taikos ir saugumo darbotvarkę (Saugumo Tarybos rezoliucija 1325 (2000)), taip pat jų sinergiją; užtikrinti, kad persvarstant JT taikos stiprinimo struktūrą būtų skatinamas principas „atsakomybė užtikrinti apsaugą“ ir moterų vaidmuo kuriant taiką;

               i)

               pritarti JT Saugumo Tarybos neseniai priimtai rezoliucijai 2242 (2015), kurioje pažymima, kad moterys yra pagrindinė visų pastangų spręsti pasaulinius iššūkius dalis, remti jos įgyvendinimą ir raginti dėti daugiau pastangų siekiant integruoti moterų, taikos ir saugumo darbotvarkę į visus įvairius taikos palaikymo aspektus; pabrėžti, jog svarbu, kad moterys lygiomis teisėmis visapusiškai ir aktyviai dalyvautų konfliktų prevencijos ir jų sprendimo, taip pat taikos derybų ir taikos kūrimo procese; užtikrinti, kad karo metu išžagintoms moterims būtų teikiama visa būtina saugi medicinos pagalba;

               j)

               propaguoti prevencijos kultūrą JT sistemoje, siekiant pagerinti jos gebėjimą greičiau reaguoti į prasidedančias krizes ir galimas grėsmes taikai ir saugumui, ypač taikant veiksmingesnę prevencinę diplomatiją ir pasitikėjimo stiprinimo bei tarpininkavimo pastangas; stengtis gerinti išankstinio perspėjimo sistemas ir išankstinį pranešimą, taip pat JT, ES ir kitų regioninių ir subregioninių organizacijų, kurios atlieka vis svarbesnį vaidmenį tarptautinės taikos ir saugumo srityje, konsultavimosi dėl krizių tvarką siekiant geriau koordinuoti jų vykdomą krizių valdymą ir išvengti nereikalingo dubliavimo; bendradarbiauti su JT stiprinant regioninių ir subregioninių organizacijų vaidmenį ir gebėjimus taikos palaikymo, konfliktų prevencijos, civilinių ir karinių krizių valdymo bei konfliktų sprendimo srityse;

               k)

               didinti valstybių narių paramą JT taikos palaikymo ir taikos kūrimo operacijoms, kurios apima žmogaus teisių komponentą ir aiškias pasitraukimo strategijas, ypač teikiant personalą ir įrangą, ir stiprinti ES tarpininkavimo vaidmenį šiuo aspektu; toliau plėtoti ES bendros saugumo ir gynybos politikos taikymo procedūras remiant JT operacijas, įskaitant ES kovinių grupių dislokavimą ar gebėjimų stiprinimą ir saugumo sektoriaus reformų iniciatyvas, kartu skiriant pakankamai dėmesio tokiems klausimams kaip žmogaus teisės, tvarus vystymasis ir masinės migracijos priežastys;

               l)

               skatinti plačią žmogaus saugumo apibrėžtį, priartinant ją prie lyčių lygybės ir žmogaus teisių, ir atsakomybės užtikrinti apsaugą (angl. R2P) principą ir toliau remti pastangas skatinti praktinį atsakomybės užtikrinti apsaugą principo įgyvendinimą; remti JT joms toliau atliekant esminį vaidmenį padedant šalims įgyvendinti atsakomybės užtikrinti apsaugą principą tam, kad būtų paisoma teisinės valstybės principo ir tarptautinės humanitarinės teisės; skatinti Saugumo Tarybos veiksmams, nukreiptiems prieš genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ar karo nusikaltimus, taikyti elgesio kodeksą, pagal kurį JT valstybės narės įpareigojamos remti ryžtingus Saugumo Tarybos veiksmus, kuriais siekiama užkirsti kelią tokiems nusikaltimams ar juos baigti, ir nebalsuoti prieš atitinkamą Saugumo Tarybos rezoliuciją;

         Kova su terorizmu

               m)

               priminti, kad vienareikšmiškai smerkia terorizmą ir visiškai remia veiksmus, kuriais siekiama įveikti ir panaikinti teroristines organizacijas, ypač vadinamąją ISIS („Da'esh“), kuri kelia akivaizdžią grėsmę regioniniam ir tarptautiniam saugumui, ir kartu primena, kad vykdant šiuos veiksmus reikėtų visada visiškai gerbti tarptautinę žmogaus teisių teisę; pritarti, kad būtų skatinami visi Saugumo Tarybos rezoliucijos 2178 (2014 m.) dėl kovos su užsienio teroristų kovotojų keliamomis grėsmėmis ir Madride patvirtintų pagrindinių principų dėl užsienio teroristų kovotojų srauto sustabdymo aspektai;

               n)

               dėti daugiau pastangų siekiant suvaržyti verbavimą ir kovoti su teroristų propaganda socialinės žiniasklaidos platformose, o taip pat radikalių pažiūrų neapykantą kurstančių pamokslininkų tinkluose; remti kovą su radikalizacija ir deradikalizavimo politiką, laikantis JT veiksmų plano dėl smurtinio ekstremizmo prevencijos;

               o)

               bendradarbiauti su JT kovojant su terorizmo finansavimu, įskaitant turimų mechanizmų, skirtų teroristams ir teroristinėms organizacijoms nustatyti, naudojimą, taip pat turto įšaldymo mechanizmų visame pasaulyje stiprinimą kartu laikantis tarptautinių tinkamo proceso ir teisinės valstybės principų;

               p)

               teikti paramą JT kovos su terorizmu įgyvendinimo darbo grupei siekiant užtikrinti JT pasaulinės kovos su terorizmu strategijos įgyvendinimo koordinavimą ir nuoseklumą, naudojantis JT sistemos 25 struktūrų ir Interpolo ištekliais ir ekspertinėmis žiniomis, ir visada prisiminti, kad kova su terorizmu negali būti naudojama kaip dingstis vidaus neramumams malšinti ar gyventojų teisėms pažeisti;

               q)

               skatinti suderintas tarptautines pastangas kovoti su didėjančia grėsme, kurią kelią savadarbiai sprogstamieji užtaisai, visų pirma ugdant supratimą apie kovos su savadarbiais sprogstamaisiais užtaisais ir kovos su terorizmu ryšį, naudojantis JT sistemos struktūrų ir Interpolo ištekliais ir ekspertinėmis žiniomis tam, kad būtų sudarytos didesnio teisėsaugos ir karinio bendradarbiavimo galimybės;

               r)

               šiomis aplinkybėmis priminti, kad reikia tinkamo saugumo, teisėsaugos, žmogaus teisių bei socialinių ir ekonominių priemonių derinio, kuris suteiktų tinkamesnių galimybių reaguoti į kintantį „Da'esh“, „al-Qaeda“, „Al-Shabaab“, „Boko Haram“ ir kitų grupuočių vykdomo terorizmo ir smurtinio ekstremizmo pobūdį;

               s)

               pritarti didesniam ES indėliui į JT pajėgų stiprinimo iniciatyvas, susijusias su kova su užsienio teroristais kovotojais ir smurtiniu ekstremizmu;

         Ginklų neplatinimas ir nusiginklavimas

               t)

               remti JT pastangas siekiant išvengti, kad nevalstybiniai subjektai ir teroristinės grupuotės kurtų, gamintų masinio naikinimo ginklus, jų įsigytų ar juos perduotų ir naudotųsi jų tiekimo sistemoms, taip pat prisidėti prie išsamaus Saugumo Tarybos rezoliucijos 1540 (2004) persvarstymo 2016 m.; primygtinai raginti visiškai laikytis Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (NPT), Cheminio ginklo uždraudimo konvencijos ir Biologinių ginklų konvencijos ir užbaigti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties ratifikavimo procesą; skatinti JT valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti Konvenciją dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo; palankiai įvertinti neribotos sudėties darbo grupės (angl. OEWP), kaip JT Generalinei Asamblėjai pavaldaus organo, įsteigimą siekiant paspartinti daugiašales derybas dėl branduolinio nusiginklavimo ir ragina visas ES valstybes nares aktyviai dalyvauti šios grupės veikloje; prašyti JT valstybes nares imtis aktyvių veiksmų siekiant visuotinio nusiginklavimo, deramai atsižvelgiant į saugumo aspektą ir į humanitarinius branduolinių ginklų aspektus;

               u)

               raginti valstybes nares per 71-ąją sesiją remti JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl nusodrintojo urano pagrindu pagamintų ginklų, ir plėtoti bendrą ES poziciją, kuria būtų geriau atspindimi dažni Parlamento raginimai skelbti prevencinį visuotinį moratoriumą ir parengti visuotinį sutarimą dėl galimų pavojų civilių sveikatai, sunkios radioaktyvių atliekų valdymo naštos pasibaigus konfliktui ir su tokių ginklų naudojimu susijusių finansinių išlaidų; nusodrintojo urano įvertinimo ir šalinimo projektus įtraukti į kovai su minomis skiriamas ES finansavimo priemones;

               v)

               remti visapusišką Sutarties dėl prekybos ginklais įgyvendinimą ir skatinti visas JT valstybes nares pasirašyti šią sutartį ar prie jos prisijungti;

               w)

               numatyti efektyvesnių veiksmų, kuriais būtų kovojama su ginklų ir šaudmenų, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus, nukreipimu ir neteisėta prekyba jais, ypač sukuriant ginklų sekimo sistemą;

               x)

               skatinti pasauliniu lygmeniu politinį atsaką dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo siekiant užtikrinti, kad jie būtų naudojami griežtai laikantis tarptautinių žmogaus teisių ir humanitarinės teisės nuostatų; skatinti uždrausti kurti, gaminti ir naudoti visiškai autonominius ginklus, kurie suteiktų galimybę vykdyti atakas be žmogaus įsikišimo; užtikrinti, kad žmogaus teisės būtų įtrauktos į visus dialogus su trečiosiomis šalimis kovos su terorizmu klausimais;

               y)

               toliau remti nuolatines JT pastangas ištirti galimybes parengti atsakingo ir saugaus elgesio kibernetinėje erdvėje normas, įskaitant daugiašalę kovos su kibernetiniais išpuoliais sistemą, siekiant užtikrinti galiojančios tarptautinės teisės ir žmogaus teisių teisės taikymą;

         Migracija

               z)

               skatinti labiau remti JTVPK darbą įgyvendinant jo tarptautinius įgaliojimus apsaugoti pabėgėlius, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamoms grupėms, kaip antai moterys ir vaikai; atkreipti dėmesį į didelę finansavimo neatitiktį tarp JTVPK biudžeto poreikių ir gautų lėšų ir prašyti didesnio solidarumo pasaulio mastu; ragina, siekiant užtikrinti JTVPK veiklą, padidinti jo pagrindinių funkcijų finansavimą JT nuolatinio biudžeto lėšomis;

               aa)

               priminti, kad reikia užtikrinti didesnį migracijos politikos išorės ir vidaus dimensijų ir vystymosi bei išorės reikalų darbotvarkių nuoseklumą ir koordinavimą;

               ab)

               prašyti, kad būtų dedama daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią neteisėtai migracijai ir kovoti su neteisėtu žmonių įvežimu ir prekyba jais, ypač kovojant su nusikaltėlių tinklais keičiantis svarbia žvalgybos informacija laiku ir veiksmingai ir kartu laikantis tarptautinės žmogaus teisių teisės nuostatų; patobulinti metodus, skirtus nustatyti ir apsaugoti aukas, taip pat stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis siekiant sekti, konfiskuoti ir susigrąžinti nusikalstamu būdu įgytą turtą šiame sektoriuje; primygtinai teigti JT lygmeniu, kad svarbu visapusiškai įgyvendinti JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir ją papildantį Protokolą dėl neteisėto migrantų įvežimo sausuma, jūra ir oru ir Protokolą dėl prekybos žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, prevencijos, sustabdymo bei baudimo už vertimąsi ja; remti JT specialiojo pranešėjo migrantų žmogaus teisių klausimais darbą;

               ac)

               pritarti 2016 m. rugsėjo 19 d. numatomam surengti JT Generalinės Asamblėjos aukšto lygio susitikimui plenarinėje sesijoje siekiant aptarti pabėgėlių ir migrantų didelių srautų problemą ir reikalauti jame dėmesį sutelkti į pagrindines migracijos priežastis, reikiamą dėmesį skiriant skurdo panaikinimui ir žmogaus teisių bei stabilumo įgyvendinimui;

         Žmogaus teisės, demokratija ir teisinė valstybė

               ad)

               aiškiai ir tvirtai pakartoti, kad visos žmogaus teisės, dėl kurių susitarta pagal JT konvencijas, yra visuotinės, nedalomos, viena nuo kitos priklausomos ir tarpusavyje susijusios ir kad reikia užtikrinti šių teisių laikymąsi; atkreipti dėmesį į žmogaus teisių pažeidimus ir piktnaudžiavimą visame pasaulyje; raginti apsaugoti nuomonės laisvę ir saviraiškos laisvę; pabrėžti laisvos spaudos sveikoje visuomenėje ir kiekvieno piliečio vaidmens joje svarbą ir ginti susirinkimų ir asociacijų laisvę;

               ae)

               toliau propaguoti religijos ar tikėjimo laisvę; raginti dėti daugiau pastangų siekiant apsaugoti religinių ir kitų mažumų teises; raginti geriau užtikrinti religinių mažumų apsaugą nuo persekiojimo ir smurto; raginti panaikinti įstatymus, kuriais kriminalizuojama šventvagystė ar atsimetimas nuo religijos ir kurie naudojami kaip dingstis religinėms mažumoms ir netikintiems asmenims persekioti; remti specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais darbą; aktyviai dalyvauti JT genocido prieš mažumas, kurį vykdė vadinamoji grupuotė ISIS („Da'esh“), pripažinimo darbą, ir perduoti TBT įtariamų nusikaltimų žmoniškumui, karo nusikaltimų ir genocido atvejus;

               af)

               toliau aktyviai skatinti lygybę ir nediskriminavimą; raginti JT aktyviai remti lyčių lygybės iniciatyvų įtraukimą į savo veiklą ir programas ir toliau remti padalinio „JT moterys“ darbą; remti priemones, kuriomis stiprinama moterų lyderystė ir dalyvavimas priimant sprendimus visais lygmenimis; kovoti prieš smurtą ir asmenų diskriminavimą dėl jų seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ar lyties raiškos; raginti JT valstybėse narėse panaikinti teisės aktus, kuriais pažeidžiamos lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų teisės; palankiai įvertinti pirmąjį istorijoje JT Saugumo Tarybos 2015 m. posėdį dėl LGBTI teisių; raginti JT valstybes nares įgyvendinti JT specialiojo pranešėjo šiuolaikinių rasizmo, rasinio diskriminavimo, ksenofobijos ir susijusios netolerancijos formų klausimais rekomendacijas;

               ag)

               remti vaikų teises, ypač padedant užtikrinti vaikams galimybę gauti vandens, tinkamas sanitarines sąlygas, sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugas, įskaitant konfliktų zonose ir pabėgėlių stovyklose, ir panaikinti vaikų darbą, kankinimus, prekybą jais, vaikų santuokas ir seksualinį išnaudojimą; remti ir stiprinti JT tarptautines pastangas siekiant nutraukti vaikų naudojimą ginkluotuose konfliktuose, taip pat veiksmingiau mažinti konflikto ir padėties po konflikto poveikį moterims ir merginoms; remia žmogaus teisėmis grindžiamą požiūrį į negalią rizikos ir kritiškos padėties atvejais, atitinkantį JT neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatas;

               ah)

               primygtinai raginti visas valstybes, įskaitant ES valstybes nares, skubiai ratifikuoti Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvųjį protokolą, kuriuo nustatomi skundų pateikimo ir tyrimo mechanizmai;

               ai)

               prisidėti siekiant sėkmingų tarpvyriausybinės darbo grupės tarptautinių korporacijų ir kitų verslo įmonių klausimais darbo, susijusio su žmogaus teisėmis, rezultatų; remti JT valstybių narių JT pagrindinių verslo ir žmogaus teisių principų tolesnį įgyvendinimą; skatinti JT valstybes nares parengti ir įgyvendinti nacionalinius veiksmų planus; remti JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atskaitomybės ir teisių gynimo priemonių projektą, skirtą sustiprinti nacionalinėje teisėje numatytas teisių gynimo priemones, ypač taikomas sunkių žmogaus teisių pažeidimų verslo sektoriuje atvejais; raginti JT valstybes nares aptarti žmogaus teisių klausimą su tarptautinėmis ir nacionalinėmis sporto organizacijomis;

               aj)

               toliau remti visišką mirties bausmės netoleravimą ir toliau dėti pastangas, kad ji būtų panaikinta visame pasaulyje, ir imtis iniciatyvos, kad būtų priimta kita JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija dėl mirties bausmės taikymo moratoriumo; pasmerkti dažnesnį mirties bausmės taikymą už nusikaltimus, susijusius su narkotikais, ir ragina už tokius nusikaltimus neskirti mirties bausmės;

               ak)

               priminti Generalinės Asamblėjos prievolę renkant JT žmogaus teisių tarybos (JT ŽTT) narius atsižvelgti į tai, ar kandidatai laikosi žmogaus teisių propagavimo ir apsaugos, teisinės valstybės ir demokratijos principų; raginti nustatyti aiškius žmogaus teisių užtikrinimo rezultatais pagrįstus narystės JT ŽTT kriterijus, ir, atsižvelgiant į dešimtąsias JT ŽTT metines, paraginti atlikti Tarybos darbo metodų ir poveikio vertinimą;

               al)

               stiprinti Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) darbą, kuriuo jis siekia pašalinti sunkiausių tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančių nusikaltimų vykdytojų nebaudžiamumą ir užtikrinti karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir genocido aukoms teisingumą; teikti politinę, diplomatinę, finansinę ir logistinę paramą kasdieniam TBT darbui; skatinti visas JT valstybes nares prisijungti prie Teismo, ratifikuojant Romos statutą, ir skatinti ratifikuoti Kampalos pakeitimus; skatinti glaudų JT ir jos institucijų ir agentūrų bendradarbiavimą su Teismu ir plėsti savo ryšius su Saugumo Taryba; ragina JT Saugumo Tarybą pateikti Tarptautiniam baudžiamajam teismui nuomonę dėl padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje;

               am)

               palaikyti ryšį su visuomene ir pradėti išsamius debatus su visais JT Generalinės Asamblėjos nariais dėl konstitucinių normų laikymosi vykdant prezidentinius įgaliojimus visame pasaulyje svarbos;

               an)

               raginti JT pašalinti teisės spragas, susijusias su sąvoka „pabėgėlis dėl klimato kaitos“, įskaitant galimą tarptautinę šios sąvokos apibrėžtį;

         Vystymasis

               ao)

               imtis veiksmų, kad būtų įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. numatyti darnaus vystymosi tikslai; imtis veiksmų, kad būtų pagerintas būsimų kartų gyvenimas, taip pat skatinti ir remti šalis, kad jos prisiimtų atsakomybę ir sukurtų nacionalines sistemas, skirtas 17 tikslų pasiekti; skatinti JT valstybes nares vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su vystomosios pagalbos panaudojimu, ir ragina patvirtini patikimą rodiklių sistemą ir naudoti statistinius duomenis pažangai stebėti ir atskaitomybei visiems užtikrinti; primygtinai reikalauti, kad šis aukšto lygio politinis forumas darnaus vystymosi tema būtų pagrindiniu sprendimų priėmimo organu, kompetentingu užtikrinti tolesnę veiklą ir darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo peržiūrą ir pristatyti bendrą ES poziciją dėl „Darbotvarkės 2030“ įgyvendinimo prieš aukšto lygio politinį forumą 2016 m.;

               ap)

               užtikrinti, kad Pekino veiksmų platformos acquis nuostatos dėl galimybės gauti išsilavinimą ir sveikatos, kaip pagrindinės žmogaus teisės, nesusilpnėtų; pagerinti galimybes gauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas, nes tai padeda mažinti kūdikių ir gimdyvių mirtingumą; skatinti šeimos planavimą, gimdyvių sveikatą, nevaržomą galimybę įsigyti kontraceptinių priemonių ir gauti visapusiškas lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, nes tai svarbūs elementai išsaugant moterų gyvybę ir padedant joms iš naujo susikurti gyvenimą, jei jos buvo tapusios išžaginimo aukomis; užtikrinti, kad ši politika taptų vystomojo bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis pagrindu;

               aq)

               primygtinai tvirtinti, kad, siekiant veiksmingai integruoti visus tvaraus vystymosi aspektus, būtina JT darbo struktūrose stiprinti politikos suderinamumą vystymosi labui; atkreipti dėmesį į visuotinės, taisyklėmis grindžiamos, atviros, skaidrios, nediskriminacinės, įtraukios ir teisingos daugiašalės prekybos sistemos svarbą ir į būtinybę užbaigti PPO Dohos vystymosi derybų raundą; priminti, kad vystymasis neįmanomas be taikos, o taika be vystymosi, pabrėžiant darnaus vystymosi tikslo (DVT) Nr. 16, susijusio su taika, teisingumu ir valdymu, kuris turėtų būti vienas iš vystomojo bendradarbiavimo finansavimo prioritetų, svarbą; raginti JT sistemingai integruoti gebėjimų stiprinimo ir gero valdymo klausimus į ilgalaikes vystymosi strategijas;

               ar)

               palankiai vertinti tai, kad 2014 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė esminę rezoliuciją Nr. 68/304, kuria pripažįstama kiekvienos valstybės suvereni teisė restruktūrizuoti savo valstybės skolą, kuriai įtakos nedaro ir jos neriboja jokia kitos valstybės priemonė, ir su susirūpinimu pažymima, kad tarptautinė finansų sistema neturi tvirto teisinio pagrindo sklandžiam ir prognozuojamam valstybės skolos restruktūrizavimui, ir pradedamas procesas, skirtas daugiašalės valstybės skolos restruktūrizavimo procesų teisinei sistemai priimti; raginti visoje JT sistemoje visapusiškai remti šį procesą; raginti ES ir jos valstybes nares aktyviai įsitraukti į šį procesą.

               as)

               sukurti veiksmingesnį strateginį požiūrį į JT agentūras, ypač išorės finansavimo priemonių programavimo klausimais, siekiant užtikrinti didesnį ES pagalbos matomumą ten, kur ji teikiama;

               at)

               aktyviai siekti, kad stiprinant Jungtinių Tautų aplinkos programą būtų pagerintas politinis valdymas tvaraus vystymosi srityje, ir remti pasiūlymą steigti Tarptautinį baudžiamąjį teismą, kuriame būtų nagrinėjami nusikaltimai aplinkai, siekiant visame pasaulyje geriau įgyvendinti aplinkos politikos srities teisės aktus;

               au)

               dėti pastangas siekiant stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą mokesčių srityje, remiant tarptautinės mokesčių institucijos JT sistemoje sukūrimą; kovoti su mokesčių slėpimu ir pinigų plovimu taikant automatinį keitimąsi informacija mokesčių klausimais ir sudarant bendrą pasaulinį mokesčių rojų juodąjį sąrašą;

               av)

               pradėti įgyvendinti visuotinį kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms planą, siekiant užkirsti kelią tolesniam atsparių superbakterijų plitimui;

         Klimato kaita

               aw)

               užtikrinti, kad kovojant su klimato kaita ES išliktų pirmose gretose ir toliau šioje srityje bendradarbiautų su JT; užtikrinti, kad sparčiai būtų įgyvendinti Paryžiuje vykusios 2015 m. JT klimato kaitos konferencijos sprendimai;

         Europos Sąjunga ir JT sistemos reforma

               ax)

               remti plataus masto sutarimu paremtą išsamią Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos reformą siekiant geriau atsižvelgti į naują pasaulio realybę ir užtikrinti, kad Taryba galėtų veiksmingai spręsti grėsmių tarptautinei taikai ir saugumui klausimus; siekti ilgalaikio ES tikslo turėti vietą išplėstoje JT Saugumo Taryboje; raginti Saugumo Tarybos nares susilaikyti nuo veto teisės naudojimo tais atvejais, kai sprendžiama dėl įykdytų nusikaltimų žmoniškumui;

               ay)

               skatinti Generalinės Asamblėjos darbo pagyvinimą ir didesnį visų JT institucijų veiksmų koordinavimą bei nuoseklumą, nes taip būtų padidintas sistemos efektyvumas, veiksmingumas, teisėtumas, skaidrumas, atskaitomybė, gebėjimai ir reprezentatyvumas; remti ir toliau plėtoti didesnį kito JT generalinio sekretoriaus atrankos proceso skaidrumą ir užtikrinti, kad kandidatai prisistatytų Generalinėje Asamblėjoje; nustatant ir skiriant geriausią kandidatą, skatinti užtikrinti, atsižvelgiant į lyčių ir geografinę pusiausvyrą, vienodas ir sąžiningas galimybes ir, jei kandidatai turi panašią aukščiausią kvalifikaciją, pritarti, kad kitai Generalinio Sekretoriaus kadencijai būtų atrinkta moteris;

               az)

               atsižvelgiant į 2015 m. JT ataskaitą ir pastaruosius kaltinimus dėl seksualinės prievartos prieš vaikus, pateiktus Prancūzijos ir JT pajėgoms Centrinės Afrikos Respublikoje, užtikrinti, kad JT, ES valstybės narės ir ES BSGP organai nedelsiant ryžtingai atliktų tyrimą, patrauktų baudžiamojon atsakomybėn ir nubaustų visus JT, nacionalinius ir ES darbuotojus, kurie įvykdė seksualinės prievartos veiksmus;

               ba)

               ragina Europos Audito Rūmus stiprinti savo bendradarbiavimą su atitinkamomis Jungtinių Tautų sekretoriato priežiūros institucijomis, ypač Vidaus priežiūros tarnybų biuru (angl. OIOS), Nepriklausomo audito patariamuoju komitetu (angl. IAAC) ir Auditorių valdyba, siekiant padidinti finansavimo ir veikimo skaidrumą ir tarpusavio supratimą;

               bb)

               sukurti veiksmingą JT informatorių apsaugos sistemą;

               bc)

               atsižvelgiant į neseniai atskleistą JT specialiojo įgaliotinio Libijoje interesų konflikto atvejį, parengti privalomą elgesio kodeksą, kuriuo pareigūnai būtų įpareigoti išlikti nešališki, kaip nustatyta JT veiksmingo tarpininkavimo gairėse;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, Europos išorės veiksmų tarnybai, Komisijai ir susipažinti Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui.

      (1)  2011 m. gegužės 3 d. A/RES/65/276.

      (2)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 56.

      (3)  OL C 45, 2016 2 5, p. 89.

      (4)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0259.

      (5)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0403.

      (6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0020.

      (7)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0013.

      (8)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0051.

      (9)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0073.

      (10)  EIVT 01024/12, Tarybos dokumentas 11216/12.

      (11)  EIVT 458/15, Tarybos dokumentas 7632/15.