title: Tarybos rekomendacija 2021 m. lapkričio 16 d. kuria įvertinama dalyvaujančių valstybių narių padaryta pažanga įgyvendinant įsipareigojimus, prisiimtus vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO) 2021/C 464/02

text:
               2021 11 17

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 464/10

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2021 m. lapkričio 16 d.
      kuria įvertinama dalyvaujančių valstybių narių padaryta pažanga įgyvendinant įsipareigojimus, prisiimtus vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO)
      (2021/C 464/02)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 46 straipsnio 6 dalį,
      atsižvelgdama į prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą protokolą Nr. 10 dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo, nustatyto Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnyje,
      atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2017/2315, kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) ir nustatomas dalyvaujančių valstybių narių sąrašas, (1)

      atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
      kadangi:

                  (1)

                  Sprendimo (BUSP) 2017/2315 4 straipsnio 2 dalies d punkte numatyta, kad Taryba priima sprendimus ir rekomendacijas, kuriuose pagal to sprendimo 6 straipsnyje apibūdintą mechanizmą būtų įvertinti dalyvaujančių valstybių narių įnašai, skirti sutartiems įsipareigojimams vykdyti;

                  (2)

                  Sprendimo (BUSP) 2017/2315 6 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad, remdamasi Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) pateikta metine ataskaita dėl PESCO, Taryba kartą per metus tikrina, ar dalyvaujančios valstybės narės toliau laikosi to sprendimo 3 straipsnyje nurodytų didesnių saistančių įsipareigojimų;

                  (3)

                  2020 m. lapkričio 20 d. Tarybos išvadų dėl 2020 m. PESCO strateginės peržiūros priedo 1 priedėlyje numatyta, kad ne vėliau kaip kiekvienų metų liepos mėn. vyriausiasis įgaliotinis turi pateikti metinę PESCO įgyvendinimo ataskaitą, kad Taryba galėtų ne vėliau kaip tų metų lapkričio mėn. priimti savo rekomendaciją, kuria įvertinama dalyvaujančių valstybių narių padaryta pažanga įgyvendinant įsipareigojimus, prisiimtus vykdant PESCO. 2018 m. kovo 6 d. Tarybos rekomendacijos dėl PESCO įgyvendinimo veiksmų gairių (2) 16 punkte numatyta, kad Europos Sąjungos karinis komitetas Politiniam ir saugumo komitetui turėtų teikti karines ir kitas rekomendacijas, kad jis galėtų parengti Tarybos atliekamą peržiūrą, ar dalyvaujančios valstybės narės toliau įgyvendina didesnius saistančius įsipareigojimus;

                  (4)

                  2018 m. spalio 15 d. Tarybos rekomendacijos dėl didesnių saistančių įsipareigojimų, prisiimtų vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO), vykdymo eiliškumo ir konkretesnių tikslų nustatymo (3) 26 punkte numatyta, kad vyriausiasis įgaliotinis turėtų atsižvelgti į tą rekomendaciją rengdamas metinę ataskaitą dėl PESCO, kuria bus remiamasi vertinant, kaip kiekviena dalyvaujanti valstybė narė vykdo didesnius saistančius įsipareigojimus;

                  (5)

                  2021 m. liepos 7 d. vyriausiasis įgaliotinis Tarybai pateikė metinę ataskaitą dėl PESCO įgyvendinimo padėties (toliau – metinė ataskaita), įskaitant informaciją apie tai, kaip kiekviena dalyvaujanti valstybė narė įgyvendina savo įsipareigojimus pagal savo atnaujintą ir peržiūrėtą nacionalinį įgyvendinimo planą (toliau – NĮP);

                  (6)

                  todėl tuo pagrindu Taryba turėtų priimti rekomendaciją, kuria įvertinama dalyvaujančių valstybių narių padaryta pažanga įgyvendinant įsipareigojimus, prisiimtus vykdant PESCO,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      I.   Tikslas ir taikymo sritis

                  1.

                  Šios rekomendacijos tikslas – įvertinti dalyvaujančių valstybių narių įnašus siekiant įvykdyti didesnius saistančius įsipareigojimus, prisiimtus pagal PESCO sistemą, remiantis metine ataskaita ir vadovaujantis 2021 m. dalyvaujančių valstybių narių pateiktais NĮP.

            II.   Išvados ir įvertinimas

                  2.

                  Metinė ataskaita suteikia tvirtą pagrindą įvertinti PESCO įgyvendinimo padėtį, įskaitant tai, kaip kiekviena dalyvaujanti valstybė narė vykdo savo įsipareigojimus pagal savo NĮP.

                  3.

                  Dalyvaujančios valstybės narės, stengdamosi patenkinti dabartinius ir būsimus Europos saugumo ir gynybos poreikius, visų pirma šiuo metu ir ateityje dėdamos pastangas vykdyti savo didesnius saistančius įsipareigojimus, padeda stiprinti Sąjungos pajėgumą atlikti saugumo užtikrintojos funkciją ir didinti jos strateginį savarankiškumą bei stiprina jos gebėjimą bendradarbiauti su partneriais ir apsaugoti savo piliečius.

                  4.

                  Pripažindama, kad dalyvaujančios valstybės narės ne vėliau kaip 2025 m. turi iš esmės pagerinti visų didesnių saistančių įsipareigojimų vykdymą, Taryba taip pat pabrėžia, kad dalyvaujančios valstybės narės:

                              a)

                              per visą pirmąjį pradinį PESCO etapą (2018–2020 m.) toliau didino savo gynybos išlaidas ir nurodė, kad planuoja toliau jas didinti 2021–2025 m. laikotarpiu, nepaisant COVID-19 krizės sukelto ekonomikos nuosmukio. Siekiant stiprinti dalyvaujančių valstybių narių pajėgumus ir tokiu būdu padidinti Sąjungos gebėjimą veikti, ta teigiama tendencija turėtų būti išlaikyta ateityje, be kita ko, skiriant išteklių bendradarbiaujamojo gynybos pajėgumų plėtojimo projektams, o mokslinių tyrimų ir technologijų srityje reikia konkrečių pastangų, kad būtų pasiekti antrajam pradiniam PESCO etapui nustatyti tikslai ir būtų padidintas bendras Europos pajėgumų srities vaizdo nuoseklumas;

                              b)

                              nacionaliniu lygmeniu padarė nedidelę pažangą naudodamosi Sąjungos pajėgumų planavimo ir plėtojimo priemonėmis bei procesais ir yra raginamos dėti daugiau pastangų naudotis jais sistemingiau ir aktyviau, kad bendradarbiaujant būtų pašalinti pajėgumų trūkumai. Šiuo atžvilgiu bus itin svarbu visapusiškai įgyvendinti sutartas 2020 m. suderintos metinės peržiūros gynybos srityje (toliau – CARD) rekomendacijas dėl gynybos išlaidų, gynybos planavimo ir bendradarbiavimo gynybos srityje, kad būtų galima bendrai parengti naują planavimo perspektyvą po šio amžiaus trečiojo dešimtmečio vidurio, siekiant užtikrinti aktyvesnį bendradarbiavimą pajėgumų plėtojimo srityje;

                              c)

                              turėtų toliau dėti pastangas, kad vadovaujantis pranešimu dėl PESCO ne vėliau kaip 2025 m. būtų sukurtas nuoseklus Sąjungos viso spektro pajėgų rinkinys, kuris prisidėtų prie Sąjungos tikslų masto įgyvendinimo;

                              d)

                              turėtų itin suintensyvinti savo pastangas įgyvendinti operacinius įsipareigojimus, visų pirma 12 įsipareigojimą, nes manoma, kad 12 įsipareigojimui tenka labai svarbus vaidmuo dedant pastangas, kad būtų padidintas Sąjungos išorės veiksmų aktualumas ir poveikis, visų pirma kiek tai susiję su jų operaciniu aspektu. Įgyvendinus 12 įsipareigojimą bus sustiprintas Sąjungos gebėjimas atlikti saugumo užtikrintojos vaidmenį – su partneriais, kai tai įmanoma, ir pačiai vienai, kai tai būtina. Dideli trūkumai, atspindėti didelio poveikio pajėgumų tiksluose (toliau – DPPT), toliau daro poveikį dalyvaujančių valstybių narių pajėgų prieinamumui, dislokavimo galimybėms ir sąveikumui, kurie yra būtini Sąjungos tikslų mastui įgyvendinti. Be to, dalyvaujančios valstybės narės turi galimybių labiau prisidėti ne tik prie vykdomų bendros saugumo ir gynybos politikos (toliau – BSGP) misijų ir operacijų, bet ir prie ES kovinių grupių sąrašo ir greitojo reagavimo duomenų bazių. Šiame kontekste, atsižvelgiant į 2021 m. lapkričio 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl didesnių saistančių įsipareigojimų, prisiimtų vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO), vykdymo eiliškumo ir konkretesnių tikslų nustatymo, kuria panaikinama 2018 m. spalio 15 d. rekomendacija, (4) dalyvaujančios valstybės narės turėtų detaliau aptarti bei apibrėžti pažangos rodiklius, kad būtų skirta teisinga dalis atitinkamam BSGP misijoms ir operacijoms skirtų pajėgų generavimui atsižvelgiant į dalyvaujančių valstybių narių priemones bei pajėgumus ir būtų padidintas jų tarpusavio skaidrumas. Laikantis principo „vieningas pajėgų rezervas“ (5), dalyvaujančių valstybių narių įnašai į Pajėgų katalogą turėtų atitikti Pagrindinio tikslo proceso nurodymus ir apimti visus dislokuojamus išteklius (įskaitant štabus ir pajėgumus, naudojamus misijoms ir operacijoms remti);

                              e)

                              įrodė, kad padarė pažangą įgyvendindamos savo įsipareigojimą padėti šalinti pajėgumų trūkumus, nustatytus pagal Pajėgumų plėtojimo planą (toliau – PPP) ir CARD, įskaitant DPPT įgyvendinimo vertinimą, bet dauguma dalyvaujančių valstybių narių ir toliau neteikia informacijos apie tai, ar jos ketina prioriteto tvarka taikyti Europos bendradarbiaujamąjį požiūrį, kad pašalintų nacionalinių pajėgumų spragas, ir kaip jos planuoja tai daryti. Be to, dalyvaujančios valstybės narės vis dar nėra pasiekusios bendro sutarimo dėl pajėgumų projektų, kuriais siekiama didinti Europos strateginį savarankiškumą ir stiprinti Europos gynybos pramoninę ir technologinę bazę (toliau – EGPTB), poveikio. Pastangos, dedamos siekiant įgyvendinti 2020 m. CARD rekomendacijas ir pasinaudoti nustatytomis bendradarbiavimo galimybėmis, visų pirma siekiant parengti įgyvendinimo veiksmų gaires siūlomoms šešioms prioritetinėms sritims, turėtų padėti pasiekti tą sutarimą. Taryba priminė, kad PPP bei CARD ir atitinkamų NATO procesų, pavyzdžiui, NATO gynybos planavimo proceso, rezultatų suderinamumas buvo ir toliau bus užtikrinamas tais atvejais, kai reikalavimai sutampa, kartu pripažįstant skirtingą dviejų organizacijų pobūdį ir jų atitinkamą atsakomybę bei narystes;

                              f)

                              vis dar turi toliau gerinti informacijos, kiek tai susiję su didesniais saistančiais įsipareigojimais ir atitinkamais konkretesniais tikslais, kurie yra susiję su jų pramonės politika ir viešųjų pirkimų strategijomis, teikimą. Jos turėtų dėti daugiau pastangų, kad viršytų dabartinį įsipareigojimų įgyvendinimo lygį, pateikdamos planus, kuriuose būtų aiškiai nurodyta, kad jų projektai, susiję su jų pramonės politika ir įsigijimo strategijomis, padeda užtikrinti konkurencingesnę Europos gynybos pramonę ir daro teigiamą poveikį EGPTB, be kita ko, skatindamos tarpvalstybinį mažųjų ir vidutinių įmonių bei vidutinės kapitalizacijos įmonių dalyvavimą visoje Sąjungoje.

                  5.

                  Kalbant apie individualius NĮP, kiekviena dalyvaujanti valstybė narė raginama toliau įgyvendinant PESCO atsižvelgti į metinėje ataskaitoje pateiktas išvadas bei rekomendacijas ir atitinkamai peržiūrėti savo įnašus įgyvendinant didesnius saistančius įsipareigojimus antruoju pradiniu PESCO etapu.

            III.   Nacionaliniai įgyvendinimo planai

                  6.

                  Apskritai dalyvaujančios valstybės narės nuo 2020 m. pabaigos pagerino savo atnaujintuose metiniuose NĮP teikiamos informacijos kokybę. Nepaisant šios teigiamos tendencijos, rekomenduojama, kad dalyvaujančios valstybės narės dėl visų sričių, kuriose prisiimti įsipareigojimai, pateiktų geriau pagrįstą informaciją ir prasmingus pareiškimus, ypač daug dėmesio skiriant specialių į ateitį orientuotų planų, kuriuose būtų numatyta, kaip jos ketina prisidėti įgyvendinant didesnius saistančius įsipareigojimus ir konkretesnius tikslus, rengimui, be kita ko, pasinaudojant 2020 m. CARD išvadomis bei rekomendacijomis. Ta į ateitį orientuota perspektyva leis dalyvaujančioms valstybėms narėms geriau koordinuoti savo pastangas ir ieškoti bendradarbiavimo galimybių.

                  7.

                  Dalyvaujančios valstybės narės taip pat raginamos toliau bendradarbiauti su PESCO sekretoriatu vedant dvišalius dialogus, kuriais siekiama užtikrinti, išlaikyti ar net dar labiau pagerinti pozityvią kryptį joms įgyvendinant didesnius saistančius įsipareigojimus. PESCO sekretoriatas pateiks peržiūrėtą NĮP patvirtinamąjį informacinį dokumentą, grindžiamą būsimais naujais konkretesniais antrojo pradinio PESCO etapo tikslais, kuriame galėtų būti nustatytas laikotarpis dalyvaujančioms valstybėms narėms sutartiems lyginamiesiems kriterijams įvykdyti.

                  8.

                  Dalyvaujančios valstybės narės raginamos, teikiant savo NĮP, naudotis Europos gynybos agentūros (toliau – EGA) PESCO tikslais sukurta skaitmenine platforma – taip joms bus suteikta galimybė naudoti jų, pavyzdžiui, PESCO, CARD ir kitų atitinkamų Sąjungos gynybos iniciatyvų kontekste, jau pateiktus duomenis ir todėl bus sumažinta dalyvaujančioms valstybėms narėms tenkanti administracinė našta.

                  9.

                  Dalyvaujančios valstybės narės raginamos viršyti įsipareigojimų, susijusių su gynybos sektoriaus pramonės aspektu, dabartinį įgyvendinimo lygį ir pateikti planus, kuriuose būtų aiškiai nurodyta, kad jų projektai, susiję su jų pramonės politika ir įsigijimo strategijomis, padeda daryti Europos gynybos pramonę konkurencingesnę ir daryti teigiamą poveikį EGPTB.

                  10.

                  Dalyvaujančios valstybės narės primygtinai raginamos, atsižvelgiant į jų priemones bei pajėgumus, didinti įnašus prisidedant prie PESCO operacinių aspektų, kai nustatomos spragos, itin daug dėmesio skiriant strategiškai dislokuojamų pajėgų prieinamumui siekiant įgyvendinti Sąjungos tikslų mastą, BSGP misijų ir operacijų poreikių paraiškoms, greitojo reagavimo duomenų bazėms ir ES kovinių grupių sąrašui.

                  11.

                  Norint sėkmingai įvykdyti PESCO didesnius saistančius įsipareigojimus būtinos visų dalyvaujančių valstybių narių kolektyvinės bei individualios pastangos ir siekiant užtikrinti reikiamą politinį postūmį, dalyvaujančios valstybės narės 2022 m., o po to kas dvejus metus, turėtų kartu su savo NĮP pateikti aukšto lygio politinį pareiškimą, kuriame būtų išdėstyti pagrindiniai pasiekimai ir nurodyti konkretūs nacionaliniai prioritetai (visų pirma remiant ES pajėgumų plėtojimo prioritetų ir CARD išvadų bei rekomendacijų įgyvendinimą) ir įnašai, kuriais prisidedama prie didesnių saistančių įsipareigojimų vykdymo.

            IV.   PESCO projektai

                  12.

                  46 PESCO projektais prisidedama įgyvendinant 20 didesnių saistančių įsipareigojimų. 32 iš tų projektų gali būti susieti su bendradarbiaujamosiomis galimybėmis (įskaitant prioritetines sritis), nustatytomis vykdant CARD. Be to, 24 iš jų tiesiogiai įgyvendinami DPPT, mažinant kritinius BSGP misijų ir operacijų trūkumus, o 18 iš jų tai daroma netiesiogiai.

                  13.

                  Nors tikimasi, kad didelis skaičius PESCO projektų duos konkrečių rezultatų ne vėliau kaip 2025 m. pabaigoje, kaip nurodyta 2020 m. lapkričio 20 d. Tarybos išvadose dėl 2020 m. PESCO strateginės peržiūros, 2021 m. birželio 2 d. PESCO projektų pažangos ataskaitoje Tarybai nurodyta, kad įgyvendinant kai kuriuos iš tų projektų gali būti šiek tiek sudėtinga pasiekti numatomus rezultatus iki to laiko. PESCO matomumas ir patikimumas priklausys nuo sėkmingo visų vykdomų PESCO projektų įgyvendinimo ir apčiuopiamų rezultatų bei reikiamų pajėgumų užtikrinimo laiku.

                  14.

                  Todėl Taryba pabrėžia, kad dalyvaujančios valstybės narės turėtų dėti pastangas, kad, kaip planuota, pasiektų apčiuopiamų rezultatų, visų pirma įgyvendindamos tuos pirmosios ir antrosios bangos projektus, kurie dar yra koncepciniame etape, ir tuos projektus, kuriuos vykdant susiduriama su dideliais apribojimais, susijusiais su tolesniu tikslų, aprėpties ir siektinų rezultatų tikslinimu. Tai rodo, kad reikia atidžiai patikrinti, kaip tie projektai turėtų būti vykdomi toliau, arba ar reikia apsvarstyti galimybę kai kuriuos iš jų sutelkti arba sujungti, siekiant padidinti jų poveikį ir veiksmingumą, sutaupyti išteklių, padidinti sinergiją ir užkirsti kelią nereikalingam dubliavimuisi. Tuo atveju, kai projekto nariai nustato, kad vykdant projektus negalima pasiekti numatomų rezultatų, tokie projektai turėtų būti atnaujinami arba nutraukiami, kad būtų užtikrintas visų PESCO projektų aktualumas, veiksmingumas ir patikimumas.

                  15.

                  Taryba rekomenduoja, kad projektų koordinatoriai dažniau informuotų PESCO sekretoriatą ir kitas dalyvaujančias valstybes nares apie jų PESCO projektų padėtį, kad būtų padidintas skaidrumas ir PESCO sekretoriato gebėjimas atlikti svarbesnį vaidmenį konsultuojant dalyvaujančias valstybes nares. Dėl to PESCO sekretoriato ištekliai turėtų būti toliau didinami.

                  16.

                  Taryba ragina dalyvaujančias valstybes nares prioriteto tvarka apsvarstyti galimybę taikyti Europos bendradarbiaujamąjį požiūrį, kad būtų pašalinti pajėgumų trūkumai ir būtų kuo geriau pasinaudota EGA, kaip Europos jungtinių pajėgumų plėtojimo forumu, laikantis sutarto įsipareigojimo PESCO srityje, įskaitant EGA pagalbą rengiant brandesnius pasiūlymus dėl PESCO projektų ir galimą paramą PESCO projektų įgyvendinimui.

                  17.

                  Dalyvaujančios valstybės narės galėtų paprašyti PESCO sekretoriato pasiūlyti idėjų dėl galimų naujų PESCO projektų, kurių jos vykdydamos PESCO iki šiol dar neįgyvendino, atsižvelgiant į CARD išvadas bei rekomendacijas, taip pat į ES pajėgumų plėtojimo prioritetus, nustatytus pagal PPP, įskaitant DPPT.

                  18.

                  Kad būtų nustatyti ir parengti pasiūlymai dėl būsimų PESCO projektų, Taryba prašo dalyvaujančių valstybių narių aktyviau naudotis Sąjungos planavimo ir pajėgumų plėtojimo priemonėmis, taip pat CARD išvadomis bei rekomendacijomis, kaip pagrindu siekiant toliau tobulinti pasiūlymus dėl projektų, visų pirma kiek tai susiję su prioritetinėmis sritimis ir nustatytomis bendradarbiaujamosiomis galimybėmis, be kita ko, operacijų srityje. Taryba ragina dalyvaujančias valstybes nares toliau teikti pasiūlymus dėl PESCO projektų, visų pirma tuos pasiūlymus, kurie būtų labiau orientuoti į operacijas ir turėtų trumpalaikį poveikį, remiantis jau esamais pajėgumais, ir tuos, kuriais prisidedama prie pagal PPP bei CARD nustatytų strateginių pajėgumų spragų užpildymo ir poreikių tenkinimo.

            V.   Tolesni veiksmai

                  19.

                  Tarybos rekomendacija, kuria nustatomi konkretesni tikslai pagal kiekvieną iš didesnių saistančių įsipareigojimų antruoju pradiniu PESCO etapu (2021–2025 m.), turėtų būti priimta kuo greičiau.

                  20.

                  Patvirtinus tą rekomendaciją, PESCO sekretoriatas pateiks peržiūrėtą NĮP patvirtinamąjį informacinį dokumentą, grindžiamą naujais konkretesniais antrojo pradinio PESCO etapo tikslais, kuriame galėtų būti nustatytas laikotarpis dalyvaujančioms valstybėms narėms sutartiems lyginamiesiems kriterijams įvykdyti.

                  21.

                  Dalyvaujančių valstybių narių prašoma ne vėliau kaip 2022 m. kovo 10 d. peržiūrėti savo NĮP, kad NĮP būtų atitinkamai atnaujinti, ir pateikti juos PESCO sekretoriatui (be kita ko, naudojantis EGA skaitmenine platforma). Prie tų atnaujintų NĮP turėtų būti pridedamas aukšto lygio politinis pareiškimas, kuriame dalyvaujančios valstybės narės turėtų išdėstyti savo pagrindinius pasiekimus ir nurodyti konkrečius nacionalinius prioritetus bei įnašus.

                  22.

                  Taryba priminė, kad, atsižvelgiant į 2020 m. PESCO strateginę peržiūrą, PESCO sekretoriatas ir dalyvaujančios valstybės narės turėtų toliau dirbti paskatų klausimu, kad būtų pagerintas įsipareigojimų vykdymas, visų pirma tais atvejais, kai vyriausiasis įgaliotinis įvertino ir Taryba pabrėžė, kad pažanga yra nepakankama, visų pirma kalbant apie operacinius įsipareigojimus ir įsipareigojimus, susijusius su Europos bendradarbiaujamuoju požiūriu. Siekiant užtikrinti politinį postūmį ir didesnę politinę atsakomybę turėtų būti tęsiamos reguliarios dalyvaujančių valstybių narių ir vyriausiojo įgaliotinio aukšto lygio politinės diskusijos.

                  23.

                  Dalyvaujančios valstybės narės raginamos toliau bendradarbiauti su PESCO sekretoriatu vedant dvišalius dialogus, kuriais siekiama užtikrinti, išlaikyti ar net dar labiau pagerinti pozityvią kryptį joms įgyvendinant didesnius saistančius įsipareigojimus. PESCO sekretoriatas turėtų pateikti rekomendacijas, pritaikytas kiekvienai dalyvaujančiai valstybei narei, kurios bus aptartos tų dialogų metu. Šiuo atžvilgiu PESCO sekretoriatas turėtų būti toliau stiprinamas.

                  24.

                  Taryba primena, kad, atsižvelgiant į strateginio kelrodžio rezultatus, dalyvaujančios valstybės narės PESCO strateginės peržiūros proceso, kuris turi būti atliktas iki antrojo pradinio PESCO etapo pabaigos 2025 m., kontekste ir kaip nurodyta pranešime dėl PESCO, kuriame taip pat primenamas tam tikrų valstybių narių saugumo ir gynybos politikos specifinis pobūdis, įvertins visų PESCO įsipareigojimų vykdymą, aptars naujus įsipareigojimus bei priims sprendimą dėl jų, kad būtų pradėtas naujas Europos saugumo ir gynybos integravimo etapas.

         Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 16 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            J. BORRELL FONTELLES

         (1)  OL L 331, 2017 12 14, p. 57.

         (2)  OL C 88, 2018 3 8, p. 1.

         (3)  OL C 374, 2018 10 16, p. 1.

         (4)  OL C 463, 2021 11 16, p. 1.

         (5)  Dalyvaujančios valstybės narės gali naudoti tas pajėgas ES sistemoje, nacionaliniams poreikiams ir kituose kontekstuose, pavyzdžiui, JT bei NATO.


title: Tarybos rekomendacija (ES) 2021/2022 2021 m. lapkričio 18 d. kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo

text:
                  2021 11 19

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 413/37

         TARYBOS REKOMENDACIJA (ES) 2021/2022
         2021 m. lapkričio 18 d.
         kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b ir e punktus ir 292 straipsnio pirmą ir antrą sakinius,
         kadangi:

                     (1)

                     2020 m. birželio 30 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (1) (toliau – Tarybos rekomendacija);

                     (2)

                     nuo tada Taryba priėmė rekomendacijas (ES) 2020/1052 (2), (ES) 2020/1144 (3), (ES) 2020/1186 (4), (ES) 2020/1551 (5), (ES) 2020/2169 (6), (ES) 2021/89 (7), (ES) 2021/132 (8), (ES) 2021/767 (9), (ES) 2021/892 (10), (ES) 2021/992 (11), (ES) 2021/1085 (12), (ES) 2021/1170 (13), (ES) 2021/1346 (14), (ES) 2021/1459 (15), (ES) 2021/1712 (16), (ES) 2021/1782 (17), (ES) 2021/1896 (18) ir (ES) 2021/1945 (19), kuriomis iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo;

                     (3)

                     2021 m. gegužės 20 d. Taryba priėmė Rekomendaciją (ES) 2021/816, kuria iš dalies pakeitė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (20), atnaujindama kriterijus, pagal kuriuos vertinama, ar nebūtinos kelionės iš trečiųjų šalių yra saugios ir turėtų būti leidžiamos;

                     (4)

                     Tarybos rekomendacijoje nustatyta, kad valstybės narės turėtų nuo 2020 m. liepos 1 d. koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą tos Tarybos rekomendacijos I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu. Taryba, glaudžiai konsultuodamasi su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, kas dvi savaites turėtų peržiūrėti ir prireikus atnaujinti I priede nurodytų trečiųjų šalių sąrašą remdamasi bendru įvertinimu, grindžiamu Tarybos rekomendacijoje nurodyta metodika, kriterijais ir informacija;

                     (5)

                     nuo to laiko Taryboje, glaudžiai konsultuojantis su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, vyko diskusijos dėl Tarybos rekomendacijos su pakeitimais, padarytais Rekomendacija (ES) 2021/816, I priede pateikto trečiųjų šalių sąrašo peržiūros, taikant Tarybos rekomendacijoje nustatytus kriterijus bei metodiką. Atsižvelgiant į šių diskusijų rezultatus, I priede pateiktas trečiųjų šalių sąrašas turėtų būti iš dalies pakeistas. Konkrečiai – į šį sąrašą turėtų būti įtraukta Indonezija;

                     (6)

                     sienų kontrole yra suinteresuota ne tik valstybė narė, prie kurios išorės sienų ji vykdoma, bet ir visos valstybės narės, kurios vidaus sienų kontrolę yra panaikinusios. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priemonės, kurių imtasi prie išorės sienų, būtų koordinuojamos siekiant užtikrinti tinkamą Šengeno erdvės veikimą. Tuo tikslu valstybės narės nuo 2021 m. lapkričio 18 d. turėtų koordinuotai toliau naikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą Tarybos rekomendacijos su pakeitimais, padarytais šia rekomendacija, I priede išvardytų trečiųjų šalių, ypatingųjų administracinių regionų ir kitų darinių bei teritorinių valdų gyventojų atžvilgiu;

                     (7)

                     pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, Danija, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, turi nuspręsti, ar ją įgyvendins;

                     (8)

                     šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (21). Todėl Airija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma;

                     (9)

                     Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (22) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį;

                     (10)

                     Šveicarijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (23) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (24) 3 straipsniu;

                     (11)

                     Lichtenšteino atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (25) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Sprendimo 2011/350/ES (26) 3 straipsniu,

               PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
         Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo su pakeitimais, padarytais rekomendacijomis (ES) 2020/1052, (ES) 2020/1144, (ES) 2020/1186, (ES) 2020/1551, (ES) 2020/2169, (ES) 2021/89, (ES) 2021/132, (ES) 2021/767, (ES) 2021/816, (ES) 2021/892, (ES) 2021/992, (ES) 2021/1085, (ES) 2021/1170, (ES) 2021/1346, (ES) 2021/1459, (ES) 2021/1712, (ES) 2021/1782, (ES) 2021/1896 ir (ES) 2021/1945, iš dalies keičiama taip:

                     1)

                     Tarybos rekomendacijos 1 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:

                                 „1.

                                 Nuo 2021 m. lapkričio 18 d. valstybės narės turėtų koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu.“;

                     2)

                     rekomendacijos I priedas pakeičiamas taip:

                           „I priedas
                           Trečiosios šalys, ypatingieji administraciniai regionai ir kiti dariniai bei teritorinės valdos, kurių gyventojams laikinas išorės sienų kirtimo apribojimas nebūtinų kelionių į ES tikslais turėtų būti netaikomas:
                           I.   VALSTYBĖS

                                       1.

                                       ARGENTINA

                                       2.

                                       AUSTRALIJA

                                       3.

                                       BAHREINAS

                                       4.

                                       KANADA

                                       5.

                                       ČILĖ

                                       6.

                                       KOLUMBIJA

                                       7.

                                       INDONEZIJA

                                       8.

                                       JORDANIJA

                                       9.

                                       KUVEITAS

                                       10.

                                       NAMIBIJA

                                       11.

                                       NAUJOJI ZELANDIJA

                                       12.

                                       PERU

                                       13.

                                       KATARAS

                                       14.

                                       RUANDA

                                       15.

                                       SAUDO ARABIJA

                                       16.

                                       PIETŲ KORĖJA

                                       17.

                                       JUNGTINIAI ARABŲ EMYRATAI

                                       18.

                                       URUGVAJUS

                                       19.

                                       KINIJA (*1)

                                 II.   KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS YPATINGIEJI ADMINISTRACINIAI REGIONAI

                                       YAR Honkongas

                                       YAR Makao

                                 III.   DARINIAI IR TERITORINĖS VALDOS, BENT VIENOS VALSTYBĖS NARĖS NEPRIPAŽINTI KAIP VALSTYBĖS

                                       Taivanas

                        (*1)  Su sąlyga, kad bus patvirtinta, jog tai bus daroma abipusiškai."

            Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 18 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

               Z. ČERNAČ

            (1)  OL L 208I, 2020 7 1, p. 1.

            (2)  OL L 230, 2020 7 17, p. 26.

            (3)  OL L 248, 2020 7 31, p. 26.

            (4)  OL L 261, 2020 8 11, p. 83.

            (5)  OL L 354, 2020 10 26, p. 19.

            (6)  OL L 431, 2020 12 21, p. 75.

            (7)  OL L 33, 2021 1 29, p. 1.

            (8)  OL L 41, 2021 2 4, p. 1.

            (9)  OL L 165I, 2021 5 11, p. 66.

            (10)  OL L 198, 2021 6 4, p. 1.

            (11)  OL L 221, 2021 6 21, p. 12.

            (12)  OL L 235, 2021 7 2, p. 27.

            (13)  OL L 255, 2021 7 16, p. 3.

            (14)  OL L 306, 2021 8 31, p. 4.

            (15)  OL L 320, 2021 9 10, p. 1.

            (16)  OL L 341, 2021 9 24, p. 1.

            (17)  OL L 360, 2021 10 11, p. 128.

            (18)  OL L 388, 2021 11 3, p. 1.

            (19)  OL L 397, 2021 11 10, p. 28.

            (20)  OL L 182, 2021 5 21, p. 1.

            (21)  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

            (22)  OL L 176, 1999 7 10, p. 31.

            (23)  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

            (24)  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

            (25)  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

            (26)  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).


title: Tarybos rekomendacija (ES) 2021/2122 2021 m. lapkričio 26 d. dėl Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pakto

text:
               2021 12 2

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 431/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA (ES) 2021/2122
      2021 m. lapkričio 26 d.
      dėl Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pakto
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį, kartu su 182 straipsnio 5 dalimi,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
      kadangi:

                  (1)

                  2020 m. rugsėjo 30 d. Komisija priėmė komunikatą „Nauja Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvė (EMTE)“, kuriame ji išdėsto naują Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) viziją ir praneša ketinanti pasiūlyti Mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) paktą Europoje;

                  (2)

                  2020 m. gruodžio 1 d. priimtose Tarybos išvadose dėl naujos Europos mokslinių tyrimų erdvės valstybės narės ir Komisija raginamos 2021 m. parengti EMTE politikos darbotvarkę ir daugiapakopio valdymo modelį, kad būtų įgyvendintas naujas su EMTE susijęs užmojis;

                  (3)

                  per pastaruosius du dešimtmečius EMTE įgyvendinimas padėjo pasiekti svarbių laimėjimų tokiose srityse kaip mokslinių tyrimų infrastruktūros, atvirasis mokslas, tarpvalstybinis ir tarptautinis bendradarbiavimas, lyčių pusiausvyra MTI srityje, bendras programavimas, tyrėjų karjera ir tyrėjų judumas, taip pat struktūrinės reformos. Tačiau pažangos MTI srityje tempas Sąjungos lygmeniu neseniai bendrai sulėtėjo ir reikia nuveikti daugiau, kad būtų pakeista tos tendencijos kryptis;

                  (4)

                  siekiant įveikti pasaulinius iššūkius ir remti Europos konkurencingumą, tarptautiniu lygmeniu bendradarbiaujant EMTE reikėtų atsižvelgti į Sąjungos išorės santykių prioritetus, remiantis daugiašališkumu ir subalansuotu abipusiu atvirumu, ir tokiu bendradarbiavimu turėtų būti skatinama užtikrinti vienodas galimybes ir abipusiškumą, grindžiamus pagrindinėmis vertybėmis ir bendromis pagrindinėmis sąlygomis;

                  (5)

                  tam, kad EMTE atitiktų ateities poreikius, būtina stiprinti koordinavimą ir didinti Sąjungos ir nacionalinės bei regioninės politikos suderinamumą. Todėl Komisijos komunikate „Nauja Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvė (EMTE)“ raginama sutelkti valstybes nares ties pagrindiniais bendrais principais ir vertybėmis ir nustatyti bendras prioritetines veiksmų sritis. Tai ypač svarbu tuo metu, kai norint paspartinti indėlį siekiant Jungtinių Tautų (JT) nustatytų darnaus vystymosi tikslų, taip pat paspartinti žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir įgyvendinti Paryžiaus susitarimo tikslus būtinas didesnis ir tikslingesnis nacionalinis bei regioninis finansavimas ir reformos, vadovaujantis Europos žaliojo kurso tikslais;

                  (6)

                  siekiant iš naujo patvirtinti tvirtus MTI Sąjungoje pagrindus, reikia vadovautis bendru principų ir vertybių rinkiniu, akcentuojant vertybes (etika ir sąžiningumas; mokslinių tyrimų laisvė; lyčių lygybė ir lygios galimybės), sudarant geresnes darbo sąlygas (laisvas tyrėjų, žinių ir technologijų judėjimas Sąjungoje; kompetencijos siekimas; vertės kūrimas ir MTI poveikis) ir didinant bendradarbiavimą (koordinavimas, nuoseklumas, įsipareigojimas; atvirumas pasauliui; įtraukumas; visuomeninė atsakomybė);

                  (7)

                  bendros prioritetinės sritys turėtų aiškiai parodyti suinteresuotiesiems subjektams, kurios sritys ir veiksmai, Sąjungos ir jos valstybių narių manymu, yra jų bendri prioritetai ir kur jos įsipareigoja dirbti kartu kintamosios geometrijos srityje, sukurdamos stabilią sistemą politikos formuotojams, valstybiniams finansuotojams, privatiems investuotojams ir veikėjams;

                  (8)

                  išvadose dėl naujos Europos mokslinių tyrimų erdvės Taryba dar kartą patvirtino tikslą investuoti 3 % Sąjungos BVP į mokslinius tyrimus ir plėtrą (MTP). Siekdamos skirti prioritetą investicijoms ir reformoms, valstybės narės galėtų atnaujinti savo nacionalinius tikslus, kad būtų atsižvelgta į naujus Sąjungos prioritetus ir nacionalines aplinkybes;

                  (9)

                  kad valstybių narių nacionalinės strategijos padėtų pasiekti 3 % tikslą, valstybės narės raginamos apsvarstyti galimybę naudoti papildomus tarpinius tikslus, užtikrinant tinkamą pusiausvyrą tarp pakankamai plataus užmojo EMTE darbotvarkės ir pasiekiamos bei realistiškos darbotvarkės, be kita ko, valstybėms narėms nacionaliniu lygmeniu.

                  (10)

                  siekiant stiprinti EMTE, reikalingas glaudesnis valstybių narių ir Europos Komisijos tarpusavio bendradarbiavimas. Tai galima pasiekti Komisijai sukuriant ir prižiūrint supaprastintą tarpusavio mokymosi ir tvirtesnio dvišalio bei daugiašalio dialogo stebėsenos ir koordinavimo sistemą;

                  (11)

                  reikėtų stiprinti Sąjungos ir nacionalinių, įskaitant regionines, investicijų ir reformų koordinavimą, siekiant stiprinti nacionalines MTI sistemas ir didinti jų poveikį Sąjungos lygmeniu: nors nacionalinė MTI politika skatina plėtoti nacionalines sistemas siekiant nacionalinių tikslų, ja taip pat prisidedama prie EMTE tikslų ir kitų bendrų Sąjungos prioritetų strateginėse bendro intereso srityse,

            REKOMENDUOJA:
      I.   Mokslinių tyrimų ir inovacijų Sąjungoje vertybės ir principai

                  1.

                  Valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su suinteresuotaisiais subjektais, Sąjungoje turėtų taikyti toliau nustatytą bendrą MTI vertybių ir principų rinkinį jų MTI sistemose. Valstybės narės ir Sąjunga tas vertybes ir principus taip pat turėtų propaguoti bendraudamos su trečiosiomis šalimis, kad užtikrintų vienodas galimybes ir bendras pagrindines sąlygas.

         Vertybių puoselėjimas

                  a)

                  Etika ir sąžiningumas MTI srityje: tyrėjai, mokslinių tyrimų procesai ir MTI sistema apskritai turėtų atitikti griežtas etikos ir sąžiningumo taisykles ir praktiką, kurios yra atsakingų ir patikimų nuo netinkamos įtakos nepriklausomų mokslinių tyrimų pagrindas, būtina sąlyga kompetencijai pasiekti ir užtikrinti tyrėjų atsakomybę siekiant apsisaugoti nuo šališkumo bei metodinių trūkumų ir kovoti su pseudomokslų bei klaidinamos informacijos plitimu didinant mokslinės sklaidos ir jos pedagogikos pastangas;

                  b)

                  Mokslinių tyrimų laisvė: tai yra EMTE būdingos mokslinių tyrimų kultūros sudedamoji dalis ir būtina sąlyga, kad tyrėjai galėtų laisvai apibrėžti savo mokslinių tyrimų klausimus, teorijas ir metodus ir tai galėtų daryti atvirai ir saugiai, taip pat kurti, dalytis žiniomis, duomenimis ir kitais rezultatais ir juos skleisti.

                  c)

                  Lyčių lygybė ir lygios galimybės visiems: lyčių pusiausvyros aspekto įtraukimas į mokslinių tyrimų grupes visais lygmenimis, be kita ko, vadovavimo ir sprendimų priėmimo srityse, kova su smurtu dėl lyties bei priekabiavimu ir šališkumo lyčių atžvilgiu naikinimas, lyčių aspekto integravimas į MTI turinį, ir atsižvelgimas į įvairovę platesniu mastu, įskaitant, inter alia, lytį, rasinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, socialinę įvairovę, negalią, amžių, seksualinę orientaciją, taip pat kova su visų rūšių diskriminacija.

         Geresnis darbas

                  d)

                  Laisvas judėjimas: turėtų būti skatinamas laisvas tyrėjų ir pagalbinių darbuotojų, mokslinių žinių ir technologijų judėjimas, pritraukiant talentus ir vengiant galimo talentų nutekėjimo. Tai apima kuo ankstesnį dalijimąsi mokslinėmis žiniomis, duomenimis ir priemonėmis, visų pirma laikantis atvirojo mokslo praktikos, patrauklią ir nuopelnais pagrįstą karjerą, tyrėjų ir pagalbinių darbuotojų įgūdžių pripažinimą visos jų karjeros metu, tyrėjų judumo pagrindinių sąlygų stiprinimą, indėlį į tyrėjų judėjimą visoje Sąjungoje, akademinės bendruomenės ir pramonės (taip pat kitų sektorių) mainų skatinimą, inovacijų skleidimą ir atvirosios prieigos prie mokslinių tyrimų infrastruktūrų, technologijų infrastruktūrų ir jų paslaugų rėmimą.

                  e)

                  Kompetencijos siekimas: įsipareigojimas programuoti aukščiausios įmanomos kokybės mokslinius tyrimus, juos atlikti arba juos remti, kad būtų pasiekta kompetencija ir už ją atlyginta, o tokia kompetencija yra būtina sąlyga tam, kad būtų daromas mokslinis, technologinis, ekonominis, politinis poveikis ir poveikis visuomenei, taip apskritai plečiant Europos žinių bazę. Tai reiškia, kad viešosios paramos MTI paskirtis turėtų būti atrinkti ir finansuoti kokybiškas iniciatyvas – kokybė reiškia, kad mokslinis tyrimas yra pasaulinio lygio, jį vykdant pasiekiami patikrinami ir atkuriami rezultatai ir jis vykdomas taikant skaidrius mokslinių tyrimų procesus ir metodiką, taip pat užtikrinant mokslinių tyrimų valdymą, kuris sudaro sąlygas sistemingam ankstesnių rezultatų pakartotiniam panaudojimui. Moksliniams tyrimams, tyrėjams, grupėms ir institucijoms skirta mokslinių tyrimų vertinimo sistema turėtų atitikti šį principą ir suteikti atitinkamą atlygį už kokybę; teikiant viešąją paramą turėtų būti pripažįstama, kad fundamentiniai moksliniai tyrimai yra labai svarbūs siekiant užtikrinti MTI ekosistemų kompetenciją, patrauklumą ir konkurencinį pranašumą, ir turėtų būti užtikrinama pusiausvyra tarp „smalsumo skatinamų“ ir „į misiją orientuotų“ mokslinių tyrimų.

                  f)

                  Vertės kūrimas ir poveikis visuomenei bei ekonomikai: MTI poveikio didinimas transformuojant Europos lyderystę žinių kūrimo srityje pasinaudojant visuomenės žiniomis, pavyzdžiui, pasitelkiant produktus, paslaugas, procesus ir sprendimus, kuriais remiama piliečių gerovė tvarioje planetoje, ekonomikos klestėjimas, atviros inovacijos, įrodymais pagrįstas politikos formavimas ir strateginis savarankiškumas, kartu išsaugant atvirą ekonomiką; tai, inter alia, apima darbą įvairiose politikos srityse, tvirtesnių subjektų sąsajų skatinimą ir daugiadalykio ir tarpsektorinio bendradarbiavimo srityje, investicijas į žmones, mokslinių tyrimų ir technologijų infrastruktūrų prieinamumą ir sąveiką su pramonės ir kitais subjektais, taip pat tyrimais grindžiamų pagrindinių mokslinių tyrimų ir jų vaidmens kuriant proveržio laimėjimus ir platesnės žinių bazės skatinimą;

         Darbas drauge

                  g)

                  Koordinavimas, nuoseklumas ir įsipareigojimas: valstybės narės į nacionalinę ir regioninę MTI politiką integruoja Europos aspektą ir užtikrina didesnę nacionalinę paramą ir įsipareigojimą siekiant sėkmingai įgyvendinti EMTE prioritetus. Valstybės narės, remiant Sąjungai, koordinuoja savo MTI politiką ir programas bendro intereso srityse, be kita ko, užtikrinant papildomumą su Sąjungos MTI bendrosiomis programomis ir kitomis Sąjungos programomis bei fondais ir skatinant sinergijas su jais, taip palengvinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą EMTE ir tiesiogines investicijas ir reformas MTI srityje kuriant EMTE ir paspartinant žaliąją pertvarką ir skaitmeninę transformaciją.

                  h)

                  Atvirumas pasauliui: valstybės narės, remdamosi Sąjungos strateginiais interesais, vertybėmis ir principais, nustatytais šioje rekomendacijoje, JT darnaus vystymosi tiksluose ir kituose atitinkamuose tarptautiniuose dokumentuose, vykdo abipusiškai naudingą tarpusavio bendradarbiavimą ir bendrą veiklą MTI srityje kartu su partneriais iš trečiųjų šalių ir regionų.

                  i)

                  Įtraukumas: valstybės narės turėtų stengtis plėtoti visą EMTE potencialą, kad būtų konkurencingos pasauliniu lygmeniu; atitinkamai valstybėms narėms ir regionams, kurie pasiekia prastesnių rezultatų, turėtų būti teikiamos rekomendacijos ir jie turėtų būti remiami, kad labiau stengtųsi padidinti savo MTI sistemų veiksmingumą ir apimtį ir plėtoti savo žmogiškuosius ir infrastruktūros pajėgumus, be kita ko, išnaudojant savo nacionalinio ir regioninio finansavimo ir Sąjungos fondų sinergiją. Reikėtų Sąjungos lygmeniu remti pastangas atverti pažangumo potencialą valstybėse narėse ir suteikti tyrėjams ir novatoriams iš prastesnių rezultatų pasiekusių regionų prieigą prie išvystytų Europos tinklų visoje Sąjungoje.

                  j)

                  Visuomeninė atsakomybė: siekti tinkamai reaguoti į visuomenės poreikius ir taip plėsti kolektyvinius pajėgumus ir siekti didesnio poveikio visuomenei ir aplinkai, taip pat didinti pasitikėjimą mokslu ir inovacijomis ir atsidavimu jiems, įtraukiant suinteresuotuosius subjektus, vietos bendruomenes ir piliečius į MTI politikos kūrimo ir įgyvendinimo procesą, didinant komunikaciją mokslo srityje ir užtikrinant, kad politika būtų lengvai pritaikoma, lanksti ir ją būtų galima pakoreguoti atsižvelgiant į netikėtus uždavinius.

            II.   Prioritetinės bendrų veiksmų Sąjungoje sritys

                  2.

                  Valstybės narės turėtų savanoriškai nustatyti toliau nurodytų prioritetinių bendrų veiksmų, kuriais remiama EMTE, sritis, kuriomis remiantis bus parengti EMTE politikos darbotvarkėje numatyti EMTE veiksmai. Šiais veiksmais turėtų būti užtikrintas glaudus derėjimas su MTI Sąjungoje vertybėmis ir principais ir tinkama parama jiems, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje:

         Tikrai veikiančios žinių vidaus rinkos stiprinimas

                  a)

                  Atvirasis mokslas: remti tikrą atvirojo mokslo kultūrą Sąjungoje ir atlyginti už ją, įskaitant atvirosios prieigos prie mokslo leidinių ir mokslinių tyrimų duomenų (t. y. vadovaujantis principu „atvira – kiek įmanoma, uždara – kiek būtina“) integravimą ir atvirojo mokslo principų ir praktikos sklaidą ir panaudojimą kartu atsižvelgiant į skirtumus tarp dalykų ir kultūrinius skirtumus, įskaitant daugiakalbystę, remiant atvirojo mokslo įgūdžių plėtojimą ir toliau plėtojant ir integruojant pagrindinę skaitmeninę infrastruktūrą ir paslaugas.

                  b)

                  Mokslinių tyrimų infrastruktūros: toliau plėtoti atvirą prieigą prie esamų ir naujų Europos ir nacionalinių mokslinių tyrimų infrastruktūrų, įskaitant e. infrastruktūrą, ir geresnį jų naudojimą bei jungimą visose mokslo srityse; geriau išnaudoti jos integracinę funkciją žinių ir inovacijų ekosistemoje ir jos potencialą randant visuotinių uždavinių sprendimus, kuriant partnerystes ir telkiant išteklius, taip pat prijungimą prie Europos atvirojo mokslo debesijos; gerinti jos ryšius ir sąveiką su technologijų infrastruktūra ir pramone, siekiant padidinti poveikį; skatinti naujų infrastruktūros pajėgumų kūrimą Europos mastu. Tai suteiks pagrindą mokslinei kompetencijai ir padės Europos mokslui bendradarbiauti ir konkuruoti pasauliniu mastu, padės užpildyti MTI spragą ir skatins įtraukumą EMTE; tam, inter alia, reikės panaudoti įvairesnius pasaulinio lygmens mokslinių tyrimų infrastruktūrų finansavimo šaltinius ir ištirti naujus tarpvalstybinės ir virtualios prieigos finansavimo būdus.

                  c)

                  Lyčių lygybė, lygios galimybės visiems ir įtraukumas: užtikrinti sąžiningas, atviras, įtraukias ir lyčių požiūriu vienodas karjeros galimybes mokslinių tyrimų srityje, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos sisteminiams instituciniams ir struktūriniams pokyčiams MTI finansavimo ir veiklą vykdančių organizacijų srityse; kovoti su smurtu dėl lyties ir seksualiniu priekabiavimu; pašalinti nelygybę dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos; stebėti ir vertinti nacionalinę lyčių lygybės politiką ir planus MTI srityje.

                  d)

                  Tyrėjų karjera ir judumas, mokslinių tyrimų vertinimas ir atlygio sistema: skirti daugiau dėmesio tyrėjų karjerai apskritai ir konkrečiai ankstyvajam ir viduriniam tyrėjų karjeros etapui, įskaitant būdingas kliūtis, su kuriomis šiuose etapuose susiduria moterys, suteikti jų karjerai daugiau patrauklumo ir pasirūpinti jų mokymu ir įgūdžiais, kurie yra būtini kintantiems su tyrėjų vaidmeniu Sąjungoje susijusiems poreikiams patenkinti, įskaitant lyderystę ir mokymą; remiantis pagalbinėmis programomis, pvz., programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“, ir užtikrinant suderinamumą su jomis, tai bus pasiekta sukuriant stabilias, patrauklias, įtraukias, palankias ir skaidrias darbo ir užimtumo sąlygas, taip pat suteikiant aiškias, įvairesnes karjeros galimybes ir profesinį orientavimą, kad būtų priimti informacija pagrįsti sprendimai dėl karjeros. Spręsti nesubalansuoto tyrėjų judėjimo Sąjungoje, taip pat tarp sektorių ir viešojo administravimo institucijų klausimą, kartu užkertant kelią talentų nutekėjimui ir sukuriant patrauklesnę aplinką viso pasaulio talentams. Toliau plėtoti dabartines mokslinių tyrimų, tyrėjų, grupių ir institucijų mokslinių tyrimų vertinimo sistemas, siekiant atlyginti už kokybę, poveikį, atvirojo mokslo praktiką, lyderystę bei bendravimą su visuomene ir bendradarbiavimą su pramone ir kitais veiklos sektoriais, įskaitant nepriklausomas mokslines rekomendacijas, skirtas įrodymais pagrįstos politikos formuotojams; apsvarstyti įvairius mokslinių tyrimų rezultatus ir veiklą, taip pat atsižvelgiant į mokymą aukštojo mokslo lygmeniu, ir sudaryti sąlygas įvairioms karjeros galimybėms. Atlygio sistemose reikėtų tinkamą dėmesį skirti skaidrumo, atvirumo ir atsižvelgimo į nuopelnus užtikrinimui ir vengti šališkumo, diskriminacijos ir nesąžiningo elgesio. Reikėtų užtikrinti, kad tai būtų veiksminga ir reguliariai stebima, naudojant tinkamus rodiklius ir stebint tyrėjų karjeras.

                  e)

                  Žinių valorizacija: stiprinti bendradarbiavimą ir tarpusavio ryšius tarp MTI subjektų ir geriau koordinuoti politiką ir programas Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, visų pirma per MTI palankias sistemas, įskaitant reguliavimo ir politikos rėmimą, žinių valorizacijos, mokslinių tyrimų rezultatų įsisavinimo gerinimo ir prieigos prie jų, kvalifikacijos kėlimo ir intelektinio turto valdymo srityse.

                  f)

                  Pirmavimas mokslo srityje: didinti pajėgumus ir finansavimą fundamentiniams tyrimams „iš apačios į viršų“ bei taikomiesiems moksliniams tyrimams. Tai padės Sąjungai užimti pirmaujančią vietą kaip žinių visuomenei ir pasaulinei mokslinei jėgai, kuri yra viena iš išankstinių veiksmingos inovacijų politikos ir Sąjungos gebėjimo suprasti būsimus iššūkius, pavyzdžiui, klimato kaitos ar sveikatos krizių, jiems pasirengti ir į juos reaguoti, sąlygų.

                  g)

                  Pasaulinis dalyvavimas: parengti nuoseklią pasaulinio dalyvavimo strategiją ir bendras priemones, kuriomis skatinamos bendros Europos MTI vertybės ir principai, susiję su tarptautiniu bendradarbiavimu, ir pabrėžiamas mokslinių tyrimų Sąjungoje patrauklumas; užtikrinti Sąjungos mokslo ir inovacijų strateginį savarankiškumą kartu išsaugant atvirą ekonomiką; skatinti pagrindinėmis vertybėmis grindžiamas vienodas sąlygas ir abipusiškumą; stiprinti MTI partnerystes ir stiprinti, plėsti bei gilinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis.

         Žaliosios pertvarkos, skaitmeninės transformacijos ir kitų visuomenei poveikį darančių uždavinių sprendimas bendromis jėgomis ir visuomenės dalyvavimo EMTE didinimas

                  h)

                  EMTE veiksmai, kuriais siekiama spręsti uždavinius: suburti valstybes nares ir Komisiją, įskaitant regionus ir vietos subjektus, taip pat trečiąsias šalis, MTI suinteresuotuosius subjektus ir pramonę, derinant stipriąsias puses užtikrinant aktyvų koordinavimą, bendrą projektavimą, bendradarbiavimą, dalijimąsi duomenimis ir bendrą finansavimą, kad būtų skatinami MTI grindžiami sprendimai ir mažinama būsima rizika, siekiant plėtoti sektorių politiką, kuria būtų remiami Europos atsparumo ir tvarumo tikslai, susiję su žaliąja pertvarka ir skaitmenine transformacija. Tie EMTE veiksmai turėtų:

                              —

                              būti grindžiami Sąjungos bendrosiomis mokslinių tyrimų programomis ir priemonėmis, pavyzdžiui, MTI misijomis, Europos partnerystėmis, įskaitant Europos inovacijos ir technologijos instituto žinių ir inovacijos bendrijas (EIT ŽIB), bendro programavimo iniciatyvomis, taip pat kitais veiksmais, nesusijusiais su Sąjungos bendrosiomis mokslinių tyrimų programomis, pavyzdžiui, daugiašaliais MTI aljansais;

                              —

                              spręsti naujus ir nuolatinius uždavinius, pavyzdžiui, klimato kaitos, biologinės įvairovės nykimo bei biologinės įvairovės išsaugojimo, energetikos ir skaitmeninės pertvarkos, migracijos, plastiko keliamos taršos, vėžio, su amžiumi susijusių ir retų ligų arba grėsmių visuomenės sveikatai, įskaitant (iš naujo) pasireiškiančias infekcines ligas;

                              —

                              būti grindžiami įvairiausiomis disciplinomis, taip sudarant sąlygas visapusiškai spręsti uždavinius;

                              —

                              būti pagrįsti su dabartinėmis koordinavimo iniciatyvomis, pvz., Strateginiu energetikos technologijų planu, nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais susijusia patirtimi ir iniciatyvos „ERAvsCorona“ pavyzdžiu.

                  i)

                  Sinergija su švietimu ir Sąjungos įgūdžių darbotvarke: MTI ir aukštasis mokslas yra pagrindinės inovacijų, žinių kūrimo, sklaidos ir naudojimo varomosios jėgos. Veiksmais turėtų būti:

                              —

                              kuriama, remiama ir išnaudojama EMTE ir Europos aukštojo mokslo erdvės sinergija, visų pirma pasitelkiant aukštojo mokslo įstaigas ir mokslinių tyrimų infrastruktūras, įskaitant e. infrastruktūrą, abipusiškai stiprinant atvirojo mokslo ir atvirojo švietimo politiką, taip pat per EIT ŽIB;

                              —

                              teikiamos gairės ir parama su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kad aukštojo mokslo sistemos būtų perorientuotos taip, kad būtų užtikrintas didesnis bendradarbiavimas, įtrauktis, kompetencija ir skaitmeninimas, inter alia, suderintai Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis remiant tolesnį iniciatyvos „Europos universitetas“, kuri būtų naudojama kaip šiuolaikinių, įtraukių ir į ateitį orientuotų aukštojo mokslo įstaigų Sąjungoje katalizatorius, plėtojimą;

                              —

                              kuriamos ir įgyvendinamos iniciatyvos, kuriomis būtų siekiama užtikrinti, kad tyrėjai įgytų visus darbo rinkoje reikalingus įgūdžius ir galėtų kelti kvalifikaciją bei persikvalifikuoti, teikiant jiems tikslinį mokymą.

                  j)

                  Sinergija su sektorių politika ir pramonės politika, siekiant skatinti inovacijų ekosistemas: MTI ir gyvybinga pramonė yra itin svarbūs skatinant konkurencingumą ir siekiant strateginio savarankiškumo kartu išsaugant atvirą ekonomiką. Veiksmais (veiksmai) turėtų būti:

                              —

                              kuriama, remiama ir išnaudojama EMTE, tarpsektorinės politikos ir atnaujintos pramonės strategijos (1) sinergija;

                              —

                              skatinamas MTI politikos ir programų koordinavimas siekiant remti proveržio ir palaipsnių inovacijų plėtojimą visoje Sąjungoje, visų pirma per mokslinių tyrimų, taip pat technologijų infrastruktūrą, aukštojo mokslo įstaigas, Europos inovacijų tarybą, programos „Europos horizontas“ partnerystes, įskaitant EIT ŽIB, pramonės aljansus, bendriems Europos interesams svarbius projektus, bendras klasterių iniciatyvas, temines pažangiosios specializacijos platformas ir bendras pramonės technologijų veiksmų gaires (nuo pagrindinių mokslinių tyrimų iki diegimo) pagrindinėse strateginėse srityse, visų pirma susijusiose su pramonės ekosistemomis, nustatytomis atnaujintoje Europos pramonės politikoje;

                              —

                              plėtojami kartu su valstybėmis narėmis, pramone (įskaitant mažąsias ir vidutines įmones) ir kitais MTI srities suinteresuotaisiais subjektais ir

                              —

                              nurodomos konkrečios prioritetinės sritys (arba prioritetinės vertės grandinės) siekiant padėti suderinti viešąsias ir privačiąsias investicijas.

                  k)

                  Aktyvus piliečių ir visuomenės dalyvavimas MTI srityje atsižvelgiant į visus jos aspektus: piliečių nuomonių ir pasiūlymų indėlis ir gebėjimas jais pasinaudoti bei paskatinti piliečių dalyvavimą padidins informuotumą apie MTI naudą ir poveikį kasdieniam žmonių gyvenimui, užtikrins didesnę MTI politikos kūrimo ir įgyvendinimo metodų įvairovę ir prisidės prie didesnio MTI aktualumo visuomenei, palengvinant naujų sprendinių priimtį ir įperkamumą;

         Prieigos prie kompetencijos išteklių mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje išplėtimas visoje Sąjungoje ir inovacijų ekosistemų tarpusavio sąsajų stiprinimas visoje Sąjungoje

                  l)

                  Daugiau investicijų ir reformų šalyse ir regionuose, kuriems būdingi prastesni rezultatai MTI srityje: veiksmingas Sąjungos ir nacionalinio finansavimo, skirto investicijoms į MTI, mobilizavimas, derinant su parama ir pagalba vykdant būtinas MTI srities reformas.

                  m)

                  Sąjungos, nacionalinių ir regioninių finansavimo programų sinergija: Sąjungos finansavimo programų ir nacionalinių bei regioninių MTI finansavimo programų sinergija turėtų būti grindžiama šioje rekomendacijoje nustatytomis vertybėmis ir principais ir turėtų būti skatinama, įgyvendinama ir stiprinama remiantis nusistovėjusiomis jų įgyvendinimo gairėmis, visų pirma tai pasakytina apie programos „Europos horizontas“, sanglaudos politikos ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės sinergiją.

                  n)

                  Tvirtesni bendradarbiavimo ryšiai ir kompetencija pagrįsta prastesnių rezultatų MTI srityje pasiekusių šalių ir atokiausių regionų mokslinių tyrimų organizacijų integracija į Europos mokslo tinklus ir inovacijų ekosistemas, labiau subalansuota protų apykaita EMTE, tinkami įgūdžiai ir mokymas siekiant išplėsti prieigą prie kompetencijos išteklių.

         Pažangos, susijusios su suderintomis investicijomis ir reformomis mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, darymas

                  o)

                  Parama siekiant teikti pirmenybę ilgalaikėms investicijoms į MTI ir politinėms reformoms ir užtikrinti jų vykdymą: visais valdymo lygmenimis (Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu), užtikrinant geresnį tarpsektorinį koordinavimą ir dalyvavimą, įskaitant apribotą bandomąją reglamentavimo aplinką ir eksperimentavimo nuostatas; jų kūrimas, įgyvendinimas ir vertinimas turėtų būti vykdomi kartu, kad būtų pasiekta kuo didesnė sinergija ir poveikis.

                  p)

                  Investicijų į MTI koordinavimas: remiant koordinuotų investicijų ir reformų nustatymą ir įgyvendinimą, siekiant stiprinti EMTE aspektą visais valdymo lygmenimis Sąjungoje ir kuo labiau išnaudoti jų poveikį Sąjungos mokslo ir inovacijų sistemų naudai; ir skatinant sistemų sąveikumą, remiantis patirtimi, įgyta vykdant bendrą programavimą ir kuriant Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras.

            III.   Pirmenybė investicijoms ir reformoms

                  3.

                  Valstybės narės turėtų teikti pirmenybę investicijoms ir reformoms, kuriomis įgyvendinami EMTE prioritetai ir sudaromos būtinos sąlygos, ir teikiama parama patikimesnėms privačiosioms investicijoms į MTI Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu, nustatant realistiškus, tačiau plataus užmojo nacionalinius savanoriškus investicijų į MTP ir jų rezultatų tikslus, kartu pripažįstant nacionalines aplinkybes:

                              a)

                              viešosioms išlaidoms MTP ir privačiosioms investicijoms į MTI reikalinga tinkama politinė ir reguliavimo sistema, kad būtų kuo labiau išnaudotas jų veiksmingumas ir efektyvumas, taip pat užtikrinamas ekonominis ir socialinis poveikis; priešingai, MTI politikos sistemos reformai arba transformacinės darbotvarkės įgyvendinimui reikia sutelkti tinkamus išteklius (pvz., finansavimą, žmogiškuosius išteklius, įgūdžius, tyrėjų pareigybes), siekiant skatinti pokyčius ir gerinti MTI sistemos efektyvumą ir rezultatus;

                              b)

                              investicijų į MTP tikslai ne tik stimuliuoja bendrą išlaidų MTP didinimo lygį, bet jie taip pat atspindi kokybiškesnius uždavinius, susijusius su moksline, technologine, visuomenine ar pramonės orientacija; tai visų pirma taikoma viešosioms išlaidoms MTP, kuriomis remiami EMTE prioritetai, įskaitant nacionalinių ir regioninių MTI sistemų reformas, tvarią ir konkurencingą ekonomiką ir dvejopą pertvarką;

                  4.

                  valstybės narės turėtų prisidėti prie Sąjungos lygmens tikslo investuoti į MTP 3 % Sąjungos BVP savanoriškai nustatydamos savo bendrų išlaidų MTP nacionalinį tikslą;

                  5.

                  valstybių narių strategijos turėtų būti tinkamos jų bendrų išlaidų MTP nacionaliniams tikslams pasiekti savanoriškai nustatant nacionalinius tarpinius tikslus, pavyzdžiui, susijusius su:

                              a)

                              numatomomis viešosiomis išlaidomis MTP, išreikštomis BVP procentine dalimi;

                              b)

                              nacionalinių viešųjų išlaidų MTP, kurias įsipareigota skirti bendroms programoms ir iniciatyvoms, mokslinių tyrimų infrastruktūroms ir Europos partnerystėms, procentine dalimi;

                              c)

                              tikėtinu bendrų išlaidų MTP padidinimu, atsižvelgiant į BVP procentinę dalį, tose valstybėse narėse, kurių išlaidų MTP vidurkis yra mažesnis, palyginti su Sąjungos vidurkiu;

                  6.

                  Valstybės narės atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymus įtraukti naują 1,25 % Sąjungos BVP viešųjų pastangų tikslą, kurį valstybės narės, koordinuodamos veiklą Sąjungos lygmeniu, turi pasiekti ne vėliau kaip 2030 m., ir du naujus savanoriškus tikslus valstybėms narėms: įsipareigoti ne vėliau kaip 2030 m. 5 % nacionalinio viešojo MTP skirto finansavimo skirti bendroms programoms ir Europos partnerystėms ir 50 % padidinti MTP srities investicijas tose valstybėse narėse, kurios nesiekia Sąjungos MTP intensyvumo vidurkio;

            IV.   Politikos koordinavimas ir stebėsena

                  7.

                  Komisija ir valstybės narės turėtų įgyvendinti tvirtesnį koordinavimo mechanizmą, siekiant užtikrinti pažangą įgyvendinant EMTE prioritetus. Tai turėtų apimti Sąjungos lygmens koordinavimą ir paramą, pradedant strateginio planavimo ir projektavimo etapais ir baigiant įgyvendinimo ir stebėsenos etapais, pasitelkiant įvairias paprastesnes ir mažesnę naštą sukeliančias politikos priemones ir procesus:

                              —

                              Tarybos patvirtintą EMTE politikos darbotvarkę, kurioje išdėstyti EMTE veiksmai, kurie turi būti įgyvendinami bendrai ir savanoriškai, koordinuotai ir lanksčiai, nedidinant valstybėms narėms tenkančios administracinės naštos, remiant šioje rekomendacijoje nustatytus MTI principus ir EMTE prioritetus ir sprendžiant uždavinius, su kuriais susiduria Sąjunga ir nacionalinės MTI bendruomenės bei visa platesnė visuomenė. EMTE politikos darbotvarkė turėtų būti aiški ir įgyvendinama, ja turėtų būti sukurta reali Sąjungos pridėtinė vertė ir joje turėtų būti apibrėžtas ir aprašytas kiekvienas veiksmas, atsižvelgiant į jo įgyvendinimą (Sąjungos ir (arba) nacionaliniu lygmeniu);

                              —

                              specialiai pritaikytą nacionalinį procesą arba politikos priemonę, kurią kiekviena valstybė narė naudoja savanoriškai, pavyzdžiui, strategiją, nacionalinį EMTE veiksmų planą arba veiksmų gaires, kad būtų nustatytos nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu įgyvendinamos arba planuojamos priemonės, kuriomis prisidedama prie EMTE politikos darbotvarkės įgyvendinimo ir kitų prioritetinių bendrų veiksmų sričių;

                              —

                              patogią naudoti specialią EMTE politikos interneto platformą, skirtą informuoti apie i) EMTE politikos darbotvarkės įgyvendinimą Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis ir apie ii) kitas susijusias investicijas, reformas ir veiklą, kuria remiami šioje rekomendacijoje išdėstyti principai ir EMTE prioritetinės sritys. EMTE politikos interneto platforma turėtų būti grindžiama turimais ištekliais bei priemonėmis ir sumažinti valstybėms narėms ir Komisijai tenkančią administracinę naštą;

                  8.

                  valstybės narės ir Komisija turėtų įgyvendinti tvirtesnį stebėsenos mechanizmą siekiant užtikrinti tinkamą įrodymais pagrįsto politikos formavimo EMTE pagrindą ir teikti įrodymus bei analizę Europos semestro kontekste. Tai turėtų apimti:

                              —

                              EMTE rezultatų suvestinę, skirtą stebėti pažangą siekiant EMTE tikslų Sąjungos lygmeniu, ir išsamesnę suvestinę, skirtą stebėti pažangą siekiant EMTE tikslų nacionaliniu lygmeniu, pasitelkiant gausų atitinkamų įvesties, rezultatų ir poveikio rodiklių bei kokybinių analizių derinį, kuriuo atsižvelgiama į skirtingas valstybių narių aplinkybes ir kurie yra susiję su EMTE prioritetais. EMTE rezultatų suvestinė turėtų būti reguliariai atnaujinama. EMTE rezultatų suvestinė turėtų įvertinti bendrą EMTE prioritetų konsolidavimą ir bendrą pažangą ir pateikti tik agreguotus duomenis Sąjungos lygmeniu;

                              —

                              reguliariai rengiamus valstybių narių ir Komisijos dialogus politikos klausimais dvišaliu ir daugiašaliu lygmenimis, siekiant aktyviai vertinti ir orientuoti EMTE politikos darbotvarkės įgyvendinimą, visų pirma dalijantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir vykdant tarpusavio mokymąsi, kurie vyks taip pat ir EMTE forume, nepaisant kitų dialogų politikos klausimais Europos mokslinių tyrimų erdvės ir inovacijų komitete. Komisija toliau teiks paramą naudodama programos „Horizontas 2020“ politikos rėmimo priemonę ir techninės paramos priemonę;

                  9.

                  valstybės narės ir Komisija turėtų dalytis informacija pasitelkdamos EMTE politikos interneto platformą apie savo esamą ir planuojamą politiką bei programas, kuriomis prisidedama prie EMTE politikos darbotvarkės įgyvendinimo, o platesniu mastu – prie šioje rekomendacijoje nustatytų principų ir prioritetų;

                  10.

                  Komisija turėtų kas 18 mėnesių peržiūrėti EMTE politikos darbotvarkės įgyvendinimą ir pateikti jos įgyvendinimo padėties ataskaitą Tarybai apsvarstyti, kad galėtų vadovauti vykdomai EMTE politikos darbotvarkei ir parengti jos peržiūras bei atnaujinimus, kuriuos aptars ir patvirtins Taryba. Komisija turėtų kasmet kiekvienai valstybei narei pateikti pažangos, padarytos palaikant reguliarų valstybių narių ir Komisijos dialogą politikos klausimais, ataskaitą.

            V.   Peržiūra

                  11.

                  Taryba turėtų iš naujo įvertinti 2 rekomendacijoje nustatytas prioritetines bendrų veiksmų sritis ne vėliau kaip kas šešerius metus po šios rekomendacijos priėmimo.

         Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 26 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            S. KUSTEC

         (1)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujosios 2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Bendrosios rinkos stiprinimas siekiant Europos ekonomikos atsigavimo“.