title: 2014/724/ES: 2014 m. spalio 10 d. Komisijos rekomendacija dėl pažangiųjų tinklų ir pažangiųjų apskaitos sistemų poveikio duomenų apsaugai vertinimo formos

text:
               18.10.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 300/63

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA
   2014 m. spalio 10 d.
   dėl pažangiųjų tinklų ir pažangiųjų apskaitos sistemų poveikio duomenų apsaugai vertinimo formos

      (2014/724/ES)

   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               pažangieji tinklai sudaro sąlygas įgyvendinti pagrindines energetikos politikos kryptis. 2030 m. politikos strategijoje pripažįstama, kad pažangieji tinklai, kaip būsimosios nedaug šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetančios energetikos sistemos pagrindas, palengvina energetikos infrastruktūros pertvarkymą, siekiant didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, didinti energijos vartojimo efektyvumą ir užtikrinti energijos tiekimo saugumą. Pažangieji tinklai suteikia galimybę didinti ES technologijų tiekėjų konkurencingumą, taip pat jie yra platforma, kurioje tradicinės energetikos įmonės ir nauji rinkos dalyviai gali kurti naujoviškas energetikos paslaugas ir produktus tinklų infrastruktūros ir susijusių informacinių ir ryšių technologijų (IRT), namų automatizavimo ir prietaisų srityje;

               (2)

               pažangiosios apskaitos sistemos – svarbus žingsnis siekiant sukurti pažangiuosius tinklus. Jos suteikia galimybę vartotojams aktyviai dalyvauti energijos rinkoje ir užtikrina sistemos lankstumą, taikant reagavimo į paklausą schemas ir teikiant kitas naujoviškas paslaugas. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/72/EB (1) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/73/EB (2) valstybės narės turi užtikrinti pažangiųjų apskaitos sistemų diegimą, kad jomis naudodamiesi vartotojai galėtų aktyviai dalyvauti elektros energijos ir dujų tiekimo rinkoje;

               (3)

               naudojant pažangiąsias apskaitos sistemas – ir a fortiori bet kokias būsimas pažangiųjų tinklų ir išmaniųjų prietaisų technologijas – gali būti tvarkomi su asmeniu susiję duomenys, t. y. asmens duomenys, apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB (3) 2 straipsnyje;

               (4)

               pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB 29 straipsnį įsteigtos Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupės nuomonėje Nr. 12/2011 (4) teigiama, kad naudojant pažangiąsias apskaitos sistemas ir pažangiuosius tinklus gali būti tvarkoma vis daugiau asmens duomenų, taip pat asmens duomenys būtų lengviau prieinami ir juos galėtų gauti daugiau subjektų nei šiuo metu, taigi duomenų subjektams kyla nauja rizika, su kuria energetikos sektoriuje anksčiau nebuvo susiduriama;

               (5)

               Darbo grupės nuomonėje Nr. 04/2013 (5) teigiama, kad pažangiosios apskaitos sistemos ir pažangieji tinklai pranašauja „daiktų interneto“ ateitį ir kad suvartojimo duomenų rinkimo keliama rizika ateityje gali padidėti, šiuos duomenis derinant su duomenimis iš kitų šaltinių, pvz., su geografinės buvimo vietos duomenimis, sekimo ir profilių kūrimo internete, vaizdo stebėjimo sistemų, radijo dažninio atpažinimo (RFID) sistemų duomenimis (6);

               (6)

               didinant informuotumą apie pažangiųjų tinklų ypatybes ir didžiausius privalumus būtų galima geriau atskleisti visą šios technologijos potencialą ir kartu sumažinti jos panaudojimo pažeidžiant viešąjį interesą riziką, taigi technologija būtų priimtinesnė;

               (7)

               pažangiosioms apskaitos sistemoms ir pažangiųjų tinklų aplinkai, kai jose tvarkomi asmens duomenys, taikomos visos Direktyva 95/46/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB (7) nustatytos teisės ir pareigos;

               (8)

               į Komisijos priimtą Direktyvos 95/46/EB reformos dokumentų rinkinį įtrauktas pasiūlytas Duomenų apsaugos reglamentas (8), kuris, jį priėmus, būtų taikomas pažangiosioms apskaitos sistemoms ir pažangiųjų tinklų aplinkai, kai jose tvarkomi asmens duomenys;

               (9)

               2011 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pažangieji tinklai. Nuo inovacijų iki diegimo“ (9) duomenų apsauga ir saugumas išskiriami kaip viena iš penkių pažangiųjų tinklų diegimo problemų ir nurodomos priemonės, kad jie būtų diegiami sparčiau, įskaitant metodą „privatumo apsauga visą ciklą“ ir ryšio tinklų bei informacijos saugumo ir atsparumo įvertinimą;

               (10)

               Europos skaitmeninėje darbotvarkėje išvardytos tinkamos priemonės, visų pirma susijusios su duomenų apsauga Sąjungoje, tinklų bei informacijos saugumu ir kibernetinėmis atakomis. Komunikate „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija. Atvira, saugi ir patikima kibernetinė erdvė“ (10) ir 2013 m. vasario 7 d. Komisijos pateiktame Direktyvos dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti pasiūlyme (11) numatytos teisinės priemonės ir paskatos skatinti investicijas, didinti skaidrumą ir naudotojų informuotumą, kad ES internetinė aplinka taptų saugesnė. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su pramonės atstovais, Komisija ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, turėtų imtis reikiamų priemonių, kad būtų užtikrintas nuoseklus požiūris į saugumą ir asmens duomenų apsaugą;

               (11)

               pagal Direktyvos 95/46/EB 29 straipsnį įsteigtos Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupės nuomonėse ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno 2012 m. birželio 8 d. nuomonėje (12) pateikiamos gairės, kaip užtikrinti asmens duomenų apsaugą ir garantuoti duomenų saugumą, kai duomenys tvarkomi pažangiosiose apskaitos sistemose ir pažangiuosiuose tinkluose. Darbo grupės nuomonėje Nr. 12/2011 dėl pažangiųjų skaitiklių naudojimo valstybėms narėms rekomenduojama parengti įgyvendinimo planus, pagal kuriuos reikia atlikti poveikio privatumui vertinimą;

               (12)

               siekiant pasinaudoti pažangiųjų apskaitos sistemų teikiamais pranašumais, viena iš svarbiausių šios technologijos taikymo prielaidų – rasti tinkamus techninius ir teisinius sprendimus, kaip užtikrinti asmens privatumą ir asmens duomenų apsaugą – pagrindines teises pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsnius ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnį. Komisijos rekomendacijoje 2012/148/ES (13) išdėstytos konkrečios gairės dėl duomenų apsaugos ir saugumo priemonių, taikomų pažangiosioms apskaitos sistemoms, o valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai raginami užtikrinti, kad pažangiųjų apskaitos sistemų taikymas būtų stebimas ir kad būtų laikomasi pagrindinių žmogaus teisių ir laisvių;

               (13)

               Rekomendacijoje 2012/148/ES teigiama, kad iš poveikio duomenų apsaugai vertinimo, laikantis pritaikytosios duomenų apsaugos principo, turėtų iš karto paaiškėti duomenų apsaugai kylanti rizika, susijusi su pažangiųjų tinklų plėtra. Joje pranešama, kad Komisija rengia pažangiųjų tinklų ir pažangiųjų apskaitos sistemų poveikio duomenų apsaugai vertinimo formą, kuri bus pateikta Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupei, kad ši pateiktų savo nuomonę;

               (14)

               be to, Rekomendacijoje 2012/148/ES nurodoma, kad poveikio duomenų apsaugai vertinimo forma turėtų vadovautis duomenų valdytojai, atliekantys nuodugnų poveikio duomenų apsaugai vertinimą, kuriame aprašomi numatomi duomenų tvarkymo veiksmai, įvertinta rizika duomenų subjektų teisėms ir laisvėms, numatytos rizikos šalinimo priemonės, apsaugos priemonės, saugumo priemonės ir mechanizmai, kad būtų užtikrinta asmens duomenų apsauga ir įrodyta atitiktis Direktyvai 95/46/EB, atsižvelgiant į atitinkamų duomenų subjektų teises ir teisėtus interesus;

               (15)

               pagal pasiūlytą Duomenų apsaugos reglamentą, kuriuo pakeičiama Direktyva 95/46/EB, tam tikromis aplinkybėmis poveikio duomenų apsaugai vertinimas būtų privalomas, kaip pagrindinė duomenų valdytojų atskaitomybės didinimo priemonė. Šiuo atžvilgiu, nors ir būdama neprivaloma, pažangiųjų tinklų ir pažangiųjų apskaitos sistemų poveikio duomenų apsaugai vertinimo forma pravers kaip vertinimo ir sprendimų priėmimo priemonė ir padės pažangiųjų tinklų sektoriaus duomenų valdytojams laikytis būsimų teisinių įpareigojimų pagal pasiūlytą Duomenų apsaugos reglamentą;

               (16)

               Sąjungos lygmeniu parengta poveikio duomenų apsaugai vertinimo forma siekiama užtikrinti, kad valstybės narės nuosekliai laikytųsi Direktyvos 95/46/EB ir Rekomendacijos 2012/148/ES nuostatų ir kad būtų populiarinama duomenų valdytojams skirta bendra metodika, kuria visoje ES būtų užtikrinamas tinkamas ir vienodas asmens duomenų tvarkymas;

               (17)

               tokia forma turėtų palengvinti pritaikytosios duomenų apsaugos principo taikymą – duomenų valdytojai būtų skatinami atlikti poveikio duomenų apsaugai vertinimą kuo anksčiau, taigi galėtų laiku numatyti galimą poveikį duomenų subjektų teisėms ir laisvėms ir imtis griežtų apsaugos priemonių. Tokios priemonės turėtų būti duomenų valdytojų stebimos ir peržiūrimos per visą taikomosios programos arba sistemos gyvavimo ciklą;

               (18)

               ataskaita, parengta remiantis gautais formos duomenimis, taip pat turėtų padėti nacionalinių duomenų apsaugos institucijoms vykdyti savo veiklą, susijusią su asmens duomenų tvarkymo reikalavimų laikymosi ir visų pirma asmens duomenų apsaugai kylančios rizikos stebėjimu ir priežiūra;

               (19)

               forma turėtų ne tik palengvinti pažangiųjų tinklų aplinkoje kylančių duomenų apsaugos, privatumo ir saugumo problemų sprendimą, bet ir padėti šalinti duomenų tvarkymo sunkumus, siejamus su mažmeninės energijos rinkos plėtra. Iš tiesų, didelė ateities mažmeninėje rinkoje sukuriamos vertės dalis bus paremta duomenimis ir labiau į energetikos sistemą integruotomis IRT. Šių duomenų rinkimas ir prieigos prie jų organizavimas yra labai svarbus veiksnys siekiant suteikti galimybių naujiems rinkos dalyviams, visų pirma duomenų kaupimo įmonėms, energetinių paslaugų bendrovėms arba IRT sektoriaus įmonėms. Todėl spręsti duomenų apsaugos, privatumo ir saugumo klausimus komunalinių paslaugų įmonėms bus vis svarbiau. Forma, ypač pradiniu pažangiųjų skaitiklių diegimo etapu, padės užtikrinti, kad pažangiųjų apskaitos sistemų taikymas būtų stebimas ir kad nebūtų pažeidžiamos pagrindinės žmogaus teisės ir laisvės, nes duomenų apsaugai kylanti rizika, susijusi su pažangiųjų tinklų plėtra, bus nustatoma iš pat pradžių;

               (20)

               vykstant Komisijos stebimam procesui svarbiausių pažangiųjų tinklų sektoriaus suinteresuotųjų subjektų parengtą formą pateikus darbo grupei oficialioms konsultacijoms, buvo paskelbta Nuomonė Nr. 04/2013. Vėliau, pateikus remiantis Nuomone Nr. 04/2013 persvarstytą formą, darbo grupė paskelbė 2013 m. gruodžio 4 d. Nuomonę Nr. 07/2013 (14). Suinteresuotieji subjektai atsižvelgė į abiejose nuomonėse pateiktas rekomendacijas;

               (21)

               Darbo grupės nuomonėje Nr. 07/2013 rekomenduojama surengti bandomąjį formos naudojimo etapą, kurio metu atskiros duomenų apsaugos institucijos galėtų suteikti paramą. Bandomasis etapas turėtų padėti užtikrinti, kad naudojantis šia forma pažangiųjų tinklų srityje būtų geriau apsaugomi asmens duomenys.

               (22)

               atsižvelgdamos į formos naudą pramonės subjektams, vartotojams ir nacionalinėms duomenų apsaugos institucijoms, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su pramonės atstovais, suinteresuotaisiais pilietinės visuomenės subjektais ir nacionalinėmis duomenų apsaugos institucijomis, siekdamos skatinti ir remti poveikio duomenų apsaugai vertinimo formos naudojimą jau ankstyvuoju pažangiųjų tinklų kūrimo ir pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo etapu;

               (23)

               Komisija prie šios rekomendacijos įgyvendinimo turėtų prisidėti tiesiogiai ir netiesiogiai, skatindama suinteresuotųjų subjektų dialogą ir bendradarbiavimą, visų pirma bandomuoju etapu telkdama pramonės subjektų ir nacionalinių duomenų apsaugos institucijų grįžtamąją informaciją ir ją skleisdama;

               (24)

               atsižvelgdama į bandomojo etapo išvadas, po Direktyvos 95/46/EB persvarstymo Komisija turėtų įvertinti, ar reikia persvarstyti ir patobulinti formos metodiką;

               (25)

               šia rekomendacija atsižvelgiama į pagrindines teises ir laikomasi principų, įtvirtintų ES pagrindinių teisių chartijoje. Visų pirma šia rekomendacija siekiama užtikrinti visapusišką pagarbą teisei į privatų ir šeimos gyvenimą (Chartijos 7 straipsnis) ir asmens duomenų apsaugą (Chartijos 8 straipsnis);

               (26)

               pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   I.   TAIKYMO SRITIS

               1.

               Šioje rekomendacijoje valstybėms narėms pateikiamos gairės, kokių priemonių reikia imtis, kad pažangiųjų tinklų ir pažangiųjų apskaitos sistemų poveikio duomenų apsaugai vertinimo forma (toliau – PDAVF) būtų veiksmingai ir plačiai skleidžiama, pripažįstama ir naudojama, siekiant užtikrinti pagrindines asmens duomenų apsaugos ir privatumo teises, diegiant pažangiųjų tinklų taikomąsias programas ir pažangiąsias apskaitos sistemas.
               PDAVF pateikta Pažangiųjų tinklų darbo grupės interneto svetainėje (http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/smartgrids_en.htm).

         II.   APIBRĖŽTYS

               2.

               Valstybės narės raginamos atsižvelgti į šias apibrėžtis:

                           a)

                           pažangusis tinklas (15) – modernizuotas energetikos tinklas, kuriame veikia dvipusis skaitmeninis tiekėjo ir vartotojo ryšys ir yra įdiegtos pažangiosios apskaitos, stebėjimo ir valdymo sistemos;

                           b)

                           pažangioji apskaitos sistema – elektroninė energijos vartojimo ir gamybos matavimo sistema, kuri gali teikti daugiau informacijos už įprastą skaitiklį, taip pat gali elektroninių ryšių priemone perduoti ir gauti duomenis (16);

                           c)

                           poveikio duomenų apsaugai vertinimas – sistemingas procesas, kuriuo vertinamas galimas rizikos poveikis, jei duomenų tvarkymo veiksmai, kuriuos atlieka duomenų valdytojas arba duomenų tvarkytojas arba duomenų valdytojo funkcijas vykdantis duomenų tvarkytojas, dėl savo pobūdžio gali kelti konkrečią riziką duomenų subjektų teisėms ir laisvėms;

                           d)

                           pritaikytoji duomenų apsauga – pagal šį reikalavimą, atsižvelgiant į naujausią techniką ir įgyvendinimo sąnaudas (duomenų tvarkymo priemonių nustatymo ir paties tvarkymo metu), tinkamos techninės ir organizavimo priemonės ir procedūros įdiegiamos taip, kad duomenys būtų tvarkomi pagal Direktyvos 95/46/EB reikalavimus ir būtų užtikrinta duomenų subjekto teisių apsauga;

                           e)

                           standartizuotoji duomenų apsauga – pagal šį reikalavimą įdiegiami mechanizmai, kuriais užtikrinama, kad paprastai būtų tvarkomi tik konkrečiam duomenų tvarkymo tikslui pasiekti būtini asmens duomenys ir kad visų pirma nebūtų renkama ar saugoma daugiau duomenų nei būtina tiems tikslams pasiekti, taip pat kad tie duomenys nebūtų saugomi ilgiau nei būtina tiems tikslams pasiekti;

                           f)

                           geriausi turimi metodai – efektyviausias ir pažangiausias veiklos ir jos vykdymo metodų kūrimo etapas; šis terminas reiškia, kad tam tikrais praktiškai taikomais metodais galima remtis siekiant atitikties pagrindiniams ES duomenų apsaugos teisės aktams. Šie metodai sukurti tam, kad būtų užkirstas kelias privatumo, asmens duomenų ir saugumo rizikai arba tam, kad tokia rizika būtų sumažinta.

                           g)

                           29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupė įsteigta pagal Direktyvą 95/46/EB.

         III.   ĮGYVENDINIMAS

               3.

               Kad duomenų apsauga būtų garantuojama visoje Sąjungoje, valstybės narės turėtų skatinti duomenų valdytojus naudoti pažangiųjų tinklų ir pažangiųjų apskaitos sistemų PDAVF ir ja naudojantis atsižvelgti į Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupės patarimus, visų pirmą į jos nuomonę Nr. 07/2013 (17). Darbo grupės nuomones galima rasti Pažangiųjų tinklų darbo grupės interneto svetainėje (http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/smartgrids_en.htm).

               4.

               Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su sektoriaus atstovais, suinteresuotaisiais pilietinės visuomenės subjektais ir nacionalinėmis duomenų apsaugos institucijomis, siekdamos skatinti ir remti PDAVF sklaidą ir naudojimą ankstyvuoju pažangiųjų tinklų kūrimo ir pažangiųjų apskaitos sistemų diegimo etapu.

               5.

               Valstybės narės turėtų skatinti duomenų valdytojus apsvarstyti galimybę kaip poveikio duomenų apsaugai vertinimą papildančius elementus naudoti geriausius turimus metodus, kuriuos dėl kiekvieno iš pažangiųjų elektros energijos apskaitos sistemų bendrų būtinųjų funkcinių reikalavimų, išvardytų Rekomendacijos 2012/148/ES 42 punkte, nustato valstybės narės, bendradarbiaudamos su pramonės subjektais, Komisija ir kitais suinteresuotaisiais subjektais.

               6.

               Valstybės narės turėtų padėti duomenų valdytojams parengti ir patvirtinti pritaikytosios duomenų apsaugos ir standartizuotosios duomenų apsaugos sprendimus, kuriais galima užtikrinti veiksmingą duomenų apsaugą.

               7.

               Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad duomenų valdytojai, prieš tvarkydami duomenis, dėl poveikio duomenų apsaugai vertinimo pasikonsultuotų su atitinkamomis nacionalinėmis duomenų apsaugos institucijomis.

               8.

               Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad duomenų valdytojai, atlikę poveikio duomenų apsaugai vertinimą ir laikydamiesi kitų Direktyvoje 95/46/EB nustatytų pareigų, imtųsi tinkamų techninių ir organizacinių priemonių asmens duomenų apsaugai užtikrinti ir visą taikomosios programos arba sistemos gyvavimo ciklą peržiūrėtų vertinimą ir tikrintų tolesnį nustatytų priemonių tinkamumą.

         IV.   BANDOMASIS ETAPAS

               9.

               Valstybės narės turėtų remti bandomojo etapo (18), kurio metu būtų remiamasi tikrais atvejais, organizavimą, be kita ko, skatindamos šiame bandomajame etape dalyvauti pažangiųjų tinklų ir pažangiųjų skaitiklių sektorių bandytojus.

               10.

               Valstybės narės turėtų užtikrinti kad bandomuoju etapu visose susijusiose taikomosiose programose arba sistemose būtų naudojamasi forma, Asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grupės patarimais (19) ir šios rekomendacijos III skirsnio nuostatomis, siekiant geriausio poveikio duomenų apsaugai ir gauti kuo daugiau pradinių duomenų, kurie vėliau bus naudojami formai persvarstyti.

               11.

               Valstybės narės turi skatinti ir remti už duomenų apsaugą atsakingas nacionalines institucijas, kad šios per visą bandomąjį etapą duomenų valdytojams teiktų paramą ir konsultacijas (20).

               12.

               Komisija ketina tiesiogiai prisidėti prie bandomojo etapo įgyvendinimo ir stebėjimo, skatindama suinteresuotųjų subjektų dialogą ir bendradarbiavimą, visų pirma suteikdama platformą (21) suinteresuotųjų subjektų susitikimams, kuriuose dalyvautų bandytojai, pramonės ir pilietinės visuomenės atstovai, nacionalinės duomenų apsaugos ir energetikos reguliavimo institucijos, rengti.

               13.

               Valstybės narės turėtų skatinti bandytojus pateikti bandomojo etapo rezultatus ir jais dalytis su nacionalinėmis institucijomis, atsakingomis už duomenų apsaugą, ir su kitais suinteresuotaisiais subjektais suinteresuotųjų subjektų platformoje, remiantis trijų kategorijų vertinimo kriterijais:

                           a)

                           formos veiksmingumas vertinant atskirų pažangiųjų tinklų taikomųjų programų poveikį duomenų apsaugai;

                           b)

                           formos naudingumas duomenų valdytojams atliekant poveikio vertinimą atsižvelgiant į konkrečias taikomosios programos arba sistemos sąlygas;

                           c)

                           formos patogumas naudoti duomenų valdytojo požiūriu.

                     Pranešant dėl šių vertinimo kriterijų pirmiausia turėtų būti pateikiama informacijai, kuri yra svarbi Komisijos rekomendacijos taikymui ir formos naudojimui visose susijusiose taikomosiose programose arba sistemose.

               14.

               Komisija ketina sudaryti visų bandomuoju etapu atliktų poveikio duomenų apsaugai vertinimų aprašą. Poveikio duomenų apsaugai vertinimų aprašas bus skelbiamas Pažangiųjų tinklų darbo grupės interneto svetainėje per visą bandomąjį etapą ir bus reguliariai atnaujinamas, kad formos naudojimas būtų nuolat ir nedelsiant gerinamas.

         V.   PERŽIŪRA

               15.

               Per dvejus metus nuo šios rekomendacijos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje valstybės narės Komisijai turėtų pateikti vertinimo ataskaitą, kurioje būtų išdėstytos svarbios bandomojo laikotarpio išvados.

               16.

               Praėjus dvejiems metams po šios rekomendacijos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, Komisija, remdamasi valstybių narių pateiktomis baigiamojo etapo ataskaitomis ir atsižvelgdama į anksčiau minėtus vertinimo kriterijus, ketina įvertinti, ar PDAVF reikės peržiūrėti. Prieš atlikdama peržiūrą, Komisija apsvarstys galimybę surengti suinteresuotųjų subjektų susitikimą, kuriame būtų keičiamasi nuomonėmis apie šį vertinimą.

               17.

               Ši peržiūra turėtų padėti užtikrinti, kad PDAVF, diegiant pažangiuosius tinklus, būtų užtikrinama geresnė asmens duomenų apsauga ir ji tinkamai atspindėtų persvarstytos Direktyvos 95/46/EB nuostatas ir 2013 m. gruodžio 4 d. Darbo grupės nuomonę Nr. 07/2013.

      Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 10 d.

            Komisijos vardu

         Günther OETTINGER

            Komisijos narys

      (1)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/54/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 55).

      (2)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/55/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 94).

      (3)  1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 281, 1995 11 23, p. 31).

      (4)  29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupė, Nuomonė Nr. 12/2011 dėl pažangiųjų skaitiklių naudojimo, 00671/11/LT, WP183, 2011 m. balandžio 4 d.

      (5)  29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupė, Nuomonė 04/2013 dėl Komisijos pažangiųjų tinklų darbo grupės 2-osios ekspertų grupės parengtos pažangiųjų tinklų ir pažangiųjų apskaitos sistemų poveikio duomenų apsaugai vertinimo formos (PDAVF), 00678/13/LT, WP205, 2013 m. balandžio 22 d.

      (6)  Ten pat ir 2010 m. lapkričio 23 d. Europos Tarybos ministrų komiteto rekomendacija CM/Rec(2010)13 valstybėms narėms dėl asmenų apsaugos automatizuotai tvarkant asmens duomenis vykdant profiliavimą.

      (7)  2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (OL L 201, 2002 7 31, p. 37).

      (8)  COM(2012)11 final.

      (9)  KOM(2011) 202 galutinis.

      (10)  Bendras komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija. Atvira, saugi ir patikima kibernetinė erdvė“, 2013 m. vasario 7 d., JOIN(2013) 1 final.

      (11)  COM(2013) 48 final.

      (12)  Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno 2012 m. birželio 8 d. nuomonė dėl Komisijos rekomendacijos dėl pasirengimo diegti pažangiąsias apskaitos sistemas, https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2012/12-06-08_Smart_metering_EN.pdf.

      (13)  2012 m. kovo 9 d. Komisijos rekomendacija 2012/148/ES dėl pasirengimo diegti pažangiąsias apskaitos sistemas (OL L 73, 2012 3 13, p. 9).

      (14)  29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupė, Nuomonė 07/2013 dėl Komisijos pažangiųjų tinklų darbo grupės 2-osios ekspertų grupės parengtos pažangiųjų tinklų ir pažangiųjų apskaitos sistemų poveikio duomenų apsaugai vertinimo formos (PDAVF), 2064/13/LT, WP209, 2013 m. gruodžio 4 d.

      (15)  Pažangiųjų tinklų darbo grupės parengtoje PDAVF pažangieji tinklai apibrėžiami kaip energetikos tinklai, kurių veikimas ekonomiškai efektyviai suderintas su vartotojų, prisijungusių prie tų tinklų, elgesiu, siekiant užtikrinti ekonomiškai efektyvų, darnų elektros energijos sistemos veikimą, mažus nuotolius, aukštą kokybę, tiekimo saugumą ir saugą: http://ec.europa.eu/energy/gas_ electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf.

      (16)  Direktyvos 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių ir Direktyvos 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių paaiškinimas („Mažmeninės rinkos“, p. 7).

      (17)  Žr. 4, 5 ir 14 išnašas.

      (18)  Žr. 14 išnašą.

      (19)  Žr. 4, 5 ir 14 išnašas.

      (20)  Žr. 14 išnašą.

      (21)  Suinteresuotųjų subjektų platforma bus Pažangiųjų tinklų darbo grupė, kurią Europos Komisija 2009 m. įkūrė kaip politikos platformą, kad ši su Komisija aptartų ir jai patartų politikos ir reguliavimo krypčių klausimais ir koordinuotų pirmuosius žingsnius diegiant pažangiuosius tinklus: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm.


				|

		52012DC0326

			Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl Slovakijos 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Slovakijos stabilumo programos /* COM/2012/0326 final */

			   	Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
dėl Slovakijos 2012 m.
nacionalinės reformų programos
su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Slovakijos stabilumo programos
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį
ir 148 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d.
Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto
būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos
priežiūros bei koordinavimo[1],
ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją[2],
atsižvelgdama į Europos Parlamento
rezoliucijas[3],
atsižvelgdama į Europos Vadovų
Tarybos išvadas,
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto
nuomonę,
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų
komitetu,
kadangi:
(1)       2010 m. kovo 26 d.
Europos Vadovų Taryba pritarė Europos Komisijos pasiūlymui
įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo
strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos
koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose
reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus
augimo ir konkurencingumo potencialas;
(2)       2010 m. liepos 13 d.
Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių
ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.),
o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių
narių užimtumo politikos gairių[4],
kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires
valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę
ekonomikos ir užimtumo politiką;
(3)       2011 m. liepos 12 d.
Taryba priėmė rekomendaciją dėl Slovakijos 2011 m.
nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Slovakijos stabilumo programos;
(4)       2011 m. lapkričio 23 d.
Komisija patvirtino antrąją metinę augimo apžvalgą, kuria
pradedamas antras ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos
semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. 2012 m. vasario 14 d.
Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė
Įspėjimo mechanizmo ataskaitą[5],
kurioje nenurodė, kad Slovakija yra viena iš valstybių narių,
dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;
(5)       2012 m. kovo 2 d.
Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti
užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos
augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti
diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį
konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas,
skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo
problemą, šalinti krizės sukeltas socialines pasekmes ir modernizuoti
viešąjį administravimą;
(6)       2012 m. kovo 2 d.
Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias
prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad
juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos
programas ir nacionalines reformų programas;
(7)       2012 m. balandžio 30 d.
Slovakija pateikė savo 2012–2015 m. stabilumo programą ir savo 2012 m.
nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į
abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu;
(8)       remdamasi 2012 m.
stabilumo programos vertinimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97
Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje
pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Jis iš esmės yra toks,
kaip 2012 m. pavasarį prognozavo Komisija, tik prognozuotas realusis 2012 m.
BVP augimas yra šiek tiek didesnis. Programoje apibrėžtas biudžeto
strategijos tikslas – užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų
tvarumą. Šiam tikslui pasiekti numatoma imtis šių tarpinių veiksmų:
griežtai vykdyti 2012 m. biudžetą ir 2013 m., t. y. iki
Tarybos nustatyto perviršinio deficito ištaisymo termino, sumažinti
nominalųjį deficitą, kad jis būtų mažesnis kaip 3 %
BVP. Tačiau 2013 m. pasiektas nominalusis deficitas gali būti
didesnis nei planuojama. Programa pakeistas vidutinės trukmės
laikotarpio biudžeto tikslas – iš artimo subalansuotam biudžeto, kurio per
programos laikotarpį neplanuojama pasiekti, į 0,5 % BVP
struktūrinį deficitą. Naujasis vidutinės trukmės
laikotarpio tikslas tinkamai atspindi Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus.
Remiantis (perskaičiuotu) struktūrinio biudžeto balansu[6], vidutinis metinis
fiskalinių priemonių dydis 2010–2013 m. siekia 1,3 % BVP,
t. y. gerokai daugiau už Tarybos rekomenduotą privalomąjį
dydį, o likusios fiskalinės priemonės nukeltos į 2013 m.
2013 m. tikslas yra rizikingas, manoma, kad siūlomos pajamų
priemonės gali neatitikti tikslų; gali būti sunku vienu metu
įgyvendinti visas nedidelio masto priemones, ir Slovakija keletą
kartų yra ex post gerokai padidinusi deficito tikslus.
Be to, tolesnis visų sričių išlaidų mažinimas
vidutinės trukmės laikotarpiu gali būti netvarus. 2014 ir 2015 m.
metinis vidutinis fiskalinių priemonių dydis yra 0,3 % BVP,
t. y. mažiau už 0,5 % BVP koregavimą, būtiną šalims,
kurios dar nepasiekė vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Vis
dėlto, pagal programą valdžios sektoriaus išlaidų augimas,
atsižvelgiant į diskrecines pajamų priemones, vėlesniais
programos metais atitinka Stabilumo ir augimo pakte nustatytą išlaidų
kriterijų. Valdžios sektoriaus skola išliktų gerokai mažesnė nei
60 % BVP. Slovakija priėmė Fiskalinės tarybos steigimo
teisės aktus, tačiau ji iki šiol nesukurta, o teisės aktai
dėl išlaidų viršutinės ribos dar nepriimti;
(9)       atsižvelgiant į tai, kad
mažėja galimybių vykdyti išlaidomis pagrįstą
konsolidavimą, taip pat į tai, kad būtina remti tolesnę
svarbiausių sričių, pavyzdžiui, švietimo, inovacijų ir
transporto infrastruktūros, išlaidomis pagrįstą
konvergenciją, būtų galima imtis priemonių
mokesčių bazei plėsti, mokesčių vengimui riboti ir
mokestinių prievolių vykdymui gerinti, nepakenkiant trumpojo
laikotarpio ekonomikos augimo perspektyvoms. Panaikinus vieną
didžiausių PVM atotrūkių ES būtų galima gauti daug papildomų
pajamų. Be to, būtų galima didinti pajamas iš
mokesčių, kurie mažiausiai stabdo ekonomikos augimą,
įskaitant nekilnojamojo turto mokesčius ir aplinkos mokesčius.
Veiksmingas darbuotojų apmokestinimas skiriasi priklausomai nuo
įvairių užimtumo rūšių. Tai skatina rinktis lankstesnes
darbo formas, dėl kurių valstybės sąskaitoms tenka patirti
neigiamus trumpalaikius ir ilgalaikius padarinius;
(10)     viešųjų finansų
ilgalaikio tvarumo didinimo klausimą Slovakija sprendė tik iš dalies,
nes neįgyvendino numatytų pensijų sistemos einamojo finansavimo
pakopos pokyčių. Buvo imtasi priemonių pensijų sistemos
kaupimo iš privalomų įmokų pakopos gyvybingumui didinti.
Tačiau dėl praeityje vyravusios nestabilios teisinės aplinkos ir
dažnų reikšmingų pokyčių susidarė didelės
koregavimo sąnaudos ir kilo abejonių dėl kaupimo iš
privalomų įmokų pakopos;
(11)     nesiimta jokių
esminių priemonių nedarbo problemai Slovakijoje spręsti. Vis dar
būtina tobulinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą ir
didinti viešųjų užimtumo tarnybų gebėjimus. Taip pat reikia
imtis priemonių vyresnio amžiaus darbuotojų ir moterų dalyvavimui
darbo rinkoje didinti, ypač teikiant vaikų priežiūros paslaugas.
Mažai uždirbantiems darbuotojams susidarantis mokesčių pleištas,
įskaitant visus privalomus mokėjimus, ir toliau yra didelis, tad
dalis bedarbių neturi pakankamai paskatų atsisakyti socialinės
paramos ir imtis mažai apmokamo darbo;
(12)     patvirtinta nedaug
priemonių menkai švietimo ir mokymo sistemos kokybei gerinti. Siekiant
kovoti su aukštu jaunimo nedarbo lygiu Slovakijoje reikėtų
patvirtinti jaunimo veiksmų planą ir jį nedelsiant pradėti
įgyvendinti, atsižvelgiant į Slovakijos ir Komisijos jungtinės
veiksmų grupės jaunimo nedarbo klausimais rezultatus, įskaitant
profesinio rengimo ir mokymo, taip pat aukštojo mokslo reformas. Patvirtinta
atnaujinta mokymosi visą gyvenimą sistemos strategija. Tačiau
nesukurta konkrečių paskatų aktyvesniam dalyvavimui
minėtoje sistemoje užtikrinti;
(13)     nuo visuomenės atskirtos
bendruomenės, įskaitant romus, daugiausia atskirtos ir nuo darbo
rinkos bei bendrosios švietimo sistemos, tokios bendruomenės – svarbus
neišnaudotas Slovakijos ekonomikos darbo jėgos potencialas. Siekdama
spręsti šią problemą, Slovakija turėtų dėti
daugiau pastangų nuo visuomenės atskirtų grupių mokymosi
rezultatams gerinti ir stiprinti suaugusiųjų reintegracijos
politiką;
(14)     Slovakija labai pagerino
viešojo pirkimo taisyklių ir teismų skaidrumą, nors teismo
procesas tebėra ilgas ir brangus. Tačiau bendra viešųjų
institucijų veiklos kokybė ir gebėjimai vis dar yra menki. Viešojo
administravimo srityje trūksta strateginio požiūrio, kenčiama
dėl didelės darbuotojų kaitos ir nepakankamo gebėjimų
ugdymo – dėl šių priežasčių kyla sunkumų kurti bei
įgyvendinti politiką, taip pat teikti viešąsias paslaugas;
(15)     Slovakija prisiėmė
tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plius“. Šie
įsipareigojimai, taip pat 2011 m. prisiimti ir įgyvendinami
įsipareigojimai yra susiję su užimtumo didinimu, konkurencingumo
gerinimu, viešųjų finansų tvarumo didinimu ir finansinio
stabilumo stiprinimu. Komisija įvertino, kaip įgyvendinami pagal paktą
„Euro plius“ prisiimti įsipareigojimai. Į šio vertinimo rezultatus
buvo atsižvelgta rengiant rekomendacijas;
(16)     atsižvelgdama į Europos
semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės
politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir
nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik
jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos
politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES
priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių
sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos
ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos
semestrą toliau pateiktos rekomendacijų 1–7 punktuose;
(17)     atsižvelgdama į šį
vertinimą Taryba išnagrinėjo Slovakijos stabilumo programą ir
savo nuomonę[7]
visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje,
REKOMENDUOJA Slovakijai 2012–2013 m.
imtis šių veiksmų:
1.           Imtis papildomų
priemonių 2012 m. ir nustatyti būtinas priemones 2013 m.,
kuriomis būtų tvariai ištaisytas perviršinis deficitas ir užtikrintas
struktūrinis koregavimas, kurį Taryba nurodė rekomendacijose
pagal perviršinio deficito procedūrą. Tikslingai mažinti išlaidas,
apsaugant augimą didinančias išlaidas, ir labiau stengtis gerinti
valstybės išlaidų veiksmingumą. Vėliau užtikrinti
reikiamą struktūrinį koregavimą, kad būtų
padaryta pakankama pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio
tikslo, įskaitant išlaidų kriterijaus laikymąsi. Greičiau
įsteigti Fiskalinę tarybą ir priimti taisykles dėl
išlaidų viršutinių ribų.
2.           Gerinti mokestinių
prievolių vykdymą, visų pirma didinant PVM surinkimo
veiksmingumą; mažinti įvairių rūšių darbo
mokesčių iškraipymus, be kita ko, mažinant mokesčių
atskaitymus; susieti nekilnojamojo turto mokesčius su jo rinkos verte;
geriau išnaudoti aplinkos mokesčius.
3.           Toliau koreguoti pensijų
sistemos einamojo finansavimo pakopą – pakeisti indeksavimo sistemą,
teisės aktais nustatytą pensinį amžių susieti su vidutine
tikėtina gyvenimo trukme, į pensijos apskaičiavimo formulę
įtraukti tvarumo veiksnį, parodantį demografinius pokyčius.
Užtikrinti kaupimo iš privalomų įmokų pakopos stabilumą ir
gyvybingumą.
4.           Didinti viešųjų
užimtumo tarnybų administracinius gebėjimus siekiant gerinti aktyvios
darbo rinkos politikos, visų pirma skirtos jauniems ir ilgalaikiams
bedarbiams, vyresnio amžiaus darbuotojams ir moterims, tikslingumą,
rengimą ir vertinimą. Užtikrinti vaikų priežiūros
paslaugų teikimą. Mažinti mažai uždirbantiems darbuotojams
susidarantį mokesčių pleištą ir pritaikyti išmokų
sistemą.
5.           Priimti ir įgyvendinti
jaunimo veiksmų planą, ypatingą dėmesį skiriant
švietimo ir profesinio mokymo kokybei ir aktualumui, be kita ko, diegiant
gamybinės praktikos sistemą. Gerinti aukštojo mokslo kokybę
stiprinant kokybės užtikrinimą ir orientavimąsi į
rezultatus.
6.           Aktyviai imtis
priemonių, kuriomis būtų gerinamos pažeidžiamų grupių,
įskaitant romus, galimybės gauti mokyklinį ir
priešmokyklinį ugdymą ir kuriomis būtų gerinama tokio
ugdymo kokybė. Užtikrinti suaugusiųjų reintegraciją į
darbo rinką pasitelkiant aktyvumo skatinimo priemones ir tikslingai
veikiančias įdarbinimo tarnybas, suteikiant antrą galimybę
mokytis ir organizuojant trumpą profesinį mokymą.
7.           Gerinti viešųjų
paslaugų kokybę, be kita ko, gerinant žmogiškųjų
išteklių valdymą. Toliau mažinti teismo proceso trukmę ir
stiprinti Viešųjų pirkimų tarnybos kaip nepriklausomos
institucijos vaidmenį.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 209, 1997 8 2, p. 1.
[2]               COM(2012) 325 final.
[3]               P7_TA(2012) 0048 ir P7_TA(2012) 0047.
[4]               2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas 2012/238/ES.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus
vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos tarnybų
perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija ir taikant
bendrai sutartą metodiką.
[7]               Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio
2 dalį.


				|

		52011SC0825

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Romaniaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Romania 2011-2014

			   	Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
dėl Rumunijos 2011 m.
nacionalinės reformų programos
            su Tarybos nuomone
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Rumunijos konvergencijos programos
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį
ir 148 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į 1997 m. liepos
7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto
būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos
priežiūros bei koordinavimo[1],
ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją[2],
atsižvelgdama į Europos Vadovų
Tarybos išvadas,
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto
nuomonę,
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų
komitetu,
kadangi:
(1)
2009 m. gegužės 6 d. Taryba
priėmė Sprendimą (2009/459/EB), kuriuo Rumunijai trejus metus
teikiama vidutinės trukmės finansinė pagalba pagal Sutarties 143 straipsnio
nuostatas. Pridėtame 2009 m. birželio 23 d. pasirašytame
susitarimo memorandume ir jo paskesniuose papildymuose išdėstytos
ekonominės politikos sąlygos, kuriomis remiantis išmokėta finansinė
pagalba. 2010 m. kovo 16 d. Tarybos sprendimas iš dalies pakeistas
Sprendimu 2010/183. Atsižvelgdama į sėkmingą Rumunijos programos
įgyvendinimą ir į dalinį einamosios sąskaitos
koregavimą dėl likusių struktūrinių trūkumų
Rumunijos darbo ir produktų rinkose, dėl kurių šalis tampa
jautri tarptautiniams kainų šokams, 2011 m. gegužės 12 d.
Taryba priėmė sprendimą (2011/288/ES) trejus metus teikti ES
vidutinės trukmės prevencinę finansinę pagalbą
Rumunijai pagal Sutarties 143 straipsnį. Prie sprendimo pridedamas
susitarimo memorandumas bus pasirašytas [2011 m.
birželio mėn.].
(2)
2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų
Taryba pritarė Europos Komisijos pasiūlymui įgyvendinti
naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa
2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir
daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis
veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir
konkurencingumo potencialas.
(3)
2010 m. liepos 13 d. Taryba patvirtino
rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos
bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o
2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių
narių užimtumo politikos gairių[3],
kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires
valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę
ekonomikos ir užimtumo politiką.
(4)
2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino
pirmąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas naujas
ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto
politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“.

(5)
2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų
Taryba patvirtino fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių
reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d.
ir kovo 7 d. Tarybos išvadas ir Komisijos metinę augimo
apžvalgą). Ji pabrėžė, kad pirmenybę reikia teikti
patikimų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atkūrimui, nedarbo
mažinimui reformuojant darbo rinką ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo
priemonėms. Ji paprašė, kad valstybės narės šiuos
prioritetus įgyvendintų konkrečiomis priemonėmis ir jas
įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į
nacionalines reformų programas.
(6)
2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų
Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro
plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų
galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos programas ir
nacionalines reformų programas.
(7)
2011 m. gegužės 2 d. Rumunija
pateikė 2011 m. atnaujintą 2011–2014 m. konvergencijos programą
ir 2011 m. nacionalinę reformų programą. Šios dvi programos
vertintos vienu metu.
(8)
2002–2008 m. Rumunijos ekonomika stipriai augo
ir realusis BVP augo vidutiniškai 6,3 %, viršydamas potencialaus augimo
lygį. Ekonomikos augimą daugiausia lėmė vidaus paklausa,
kai dėl didelių kreditavimo ir darbo užmokesčio
pokyčių buvo skatinamas privatus vartojimas ir investicijos.
Kilimą taip pat skatino užsienio kapitalo įplaukos, tai
nulėmė perkaitimą ir netvarų išorės ir fiskalinį
disbalansą. 2007 m. einamosios sąskaitos deficitas pasiekė
aukščiausią 13,6 % BVP lygį ir 2008 m. sumažėjo tik
nežymiai – iki 11,4 %. Aukštą išorės skolinimosi lygį
lėmė procikliška fiskalinė politika, kai dėl pasikartojančio
nuokrypio nuo patvirtinto biudžeto, visų pirma susijusio su einamosiomis
išlaidomis, nominalusis deficitas padidėjo nuo 1,2 % BVP
2005 m. iki 5,7 % BVP 2008 m. Dėl finansų krizės
ir jos sukelto pasaulinio ekonomikos nuosmukio investuotojai vis labiau
vengė rizikuoti, todėl smarkiai sumažėjo kapitalo srautų
į Rumuniją. Nepaisant palankių ekonominių sąlygų,
dalyvavimas darbo rinkoje nesuaktyvėjo; užimtumo lygis pakilimo metais
pasikeitė labai nežymiai. 2010 m. užimtumo lygis pasiekė 63,3 %,
o nedarbas dėl ekonomikos nuosmukio išaugo nuo 5,8 % 2008 m. iki
7,3 % 2010 m. Romų nedarbo lygis vis dar labai aukštas.
Atsižvelgdamos į tai ir į neatidėliotinus finansavimo poreikius,
2009 m. gegužės mėn. Rumunijos valdžios institucijos paprašė
tarptautinės ir ES finansinės pagalbos.
(9)
Sėkmingai įgyvendinus ES ir TVF
koreguojamąją programą ir siekiant konsoliduoti šiuos teigiamus
laimėjimus, derybose su šalies valdžios institucijomis buvo susitarta
dėl 2011–2013 m. prevencinės ES ir TVF programos. Naująja
programa tęsiamas įgyvendinant 2009–2011 m. programą
pradėtas fiskalinis konsolidavimas, fiskalinio valdymo reformos ir
finansinio stabilumo išsaugojimo veiksmai. Be to, joje itin pabrėžiama,
kad, norint išlaisvinti Rumunijos augimo potencialą, skatinti darbo
vietų kūrimą ir pagerinti ES lėšų įsisavinimą,
būtinos struktūrinės reformos produktų (energetikos ir
transporto sektoriuose) ir darbo rinkose. Rumunija eina teisingu keliu, kad
2011 m. deficitą sumažintų iki 4,4 % BVP pinigine išraiška (iki
mažiau kaip 5 % BVP pagal ESS). Tai suteiktų tinkamą
pagrindą siekti, kad 2012 m. deficitas neviršytų 3 % BVP, nors pagal
Komisijos tarnybų 2011 m. pavasario ekonominę prognozę
reikėtų imtis papildomų priemonių. Valdžios institucijos
taip pat ėmėsi veiksmų, kad pasiektų naujosios programos
struktūrinės reformos tikslus ir toliau palaiko finansinį
stabilumą.
(10)
Remdamasi atnaujintos konvergencijos programos
vertinimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad
makroekonominės prielaidos, kuriomis grindžiamos programoje pateiktos
projekcijos, yra tikėtinos. Konvergencijos programa siekiama ištaisyti
perviršinį deficitą iki 2012 m. termino, nustatyto 2010 m.
vasario 16 d. Tarybos rekomendacijoje. Programoje nustatytas tikslas pasiekti,
kad 2013 m. nominalusis deficitas būtų 2,6 % BVP, o
2014 m. – 2,1 % BVP ir numatoma, kad konsolidavimas bus
daugiausia grindžiamas išlaidomis. Pagal Komisijos tarnybų
perskaičiuotą struktūrinį balansą, vidutinės
trukmės tikslas per programos laikotarpį nebus pasiektas.
Konsolidavimo strategija įgyvendinama laikotarpio pradžioje, taigi struktūrinio
pagerėjimo daugiausia siekiama 2011 ir 2012 m. Kita vertus, 2013 ir 2014 m.
struktūrinio balanso pagerėjimo nėra. Numatytas deficito
scenarijus tinkamas 2011 ir 2012 m., tačiau ne 2013 ir 2014 m.
Pagrindinė biudžeto tikslams kylanti rizika yra vykdymo rizika, įsiskolinimas
valstybinėms įmonėms, kuris sudaro didelį biudžeto
neapibrėžtąjį įsipareigojimą, ir Komisijos (Eurostato)
pareikštos išlygos dėl Rumunijos pranešimo pagal perviršinio deficito
procedūrą[4].
(11)
Rumunija savo nacionalinėje reformų
programoje ir konvergencijos programoje prisiėmė įsipareigojimus
pagal paktą „Euro plius“[5] ir
juos pateikė 2011 m. gegužės 2 d. Dauguma
įsipareigojimų įvykdyti arba yra vykdomi įgyvendinant
vidutinės trukmės finansinės pagalbos programą ir iš
esmės yra tinkami sprendžiant pagal paktą nustatytus uždavinius.
(12)
Komisija įvertino konvergencijos programą
ir nacionalinę reformų programą, taip pat įsipareigojimus
pagal paktą „Euro plius“[6].
Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir
socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES
taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą Europos
Sąjungos ekonomikos valdymą, ES priemonėmis prisidedant prie
būsimų nacionalinių sprendimų.
(13)
Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip
pat į 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį,
Taryba išnagrinėjo 2011 m. atnaujintą Rumunijos konvergencijos
programą ir savo nuomonę pateikė[7]
rekomendacijoje toliau. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d.
Europos Vadovų Tarybos išvadas, Taryba išnagrinėjo Rumunijos
nacionalinę reformų programą,
REKOMENDUOJA Rumunijai
įgyvendinti Tarybos sprendime 2009/459/EB
su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2010/183/ES, nustatytas priemones
kartu su Tarybos sprendime 2011/288/ES nustatytomis priemonėmis,
patikslintomis 2009 m. birželio 23 d. susitarimo memorandume ir jo
paskesniuose papildymuose bei [2011 m. birželio
mėn.] memorandume ir jo paskesniuose papildymuose.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 209, 1997 8 2, p. 1.
[2]               OL C , p. .
[3]               2011 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimu
2011/308/ES taikytina 2011 m.
[4]               Eurostatas pareiškė išlygų dėl Rumunijos
PDP duomenų kokybės: i) dėl neaiškumo dėl kai kurių
valstybinių įmonių poveikio valdžios sektoriaus deficitui, ii)
dėl atsiskaitymo pagal 1995 m. ESS kategorijas „kitos gautinos arba
mokėtinos sumos“, iii) dėl kai kurių finansinių
operacijų pobūdžio ir poveikio ir iv) dėl vidaus srautų
konsolidavimo.
[5]               Daugiau informacijos apie įsipareigojimus,
prisiimtus pagal paktą „Euro plius“, galima rasti dokumente
SEC(2011) 731.
[6]               SEC(2011) 731.
[7]               Numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9
straipsnio 3 dalyje.


title: 2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija siekiant supaprastinti valstybių narių vykdomą vienodų trumpalaikių vizų išdavimą trečiųjų šalių mokslo darbuotojams, keliaujantiems Bendrijoje mokslinių tyrimų vykdymo tikslais

text:
               3.11.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 289/23

      EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REKOMENDACIJA

   2005 m. rugsėjo 28 d.
   siekiant supaprastinti valstybių narių vykdomą vienodų trumpalaikių vizų išdavimą trečiųjų šalių mokslo darbuotojams, keliaujantiems Bendrijoje
   (2005/761/EB)
   mokslinių tyrimų vykdymo tikslais
   EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 62 straipsnio 2 punkto b papunkčio ii dalį,
   atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
   atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
   atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
   laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),
   kadangi:

               (1)

               Siekiant konsoliduoti ir restruktūrizuoti Europos mokslinių tyrimų politiką, 2000 m. sausio 18 d. Komisija savo Komunikate „Europos mokslinių tyrimų erdvės link“ pareiškė, kad yra būtina sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę kaip pagrindinį būsimų Bendrijos veiksmų šioje srityje objektą.

               (2)

               2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonoje posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba, patvirtindama Europos mokslinių tyrimų erdvę, iškėlė Bendrijai tikslą iki 2010 m. tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žinių ekonomika pasaulyje.

               (3)

               Ekonomikos globalizacija reikalauja didesnio mokslo darbuotojų mobilumo, kurį pripažino Europos Bendrijos šeštoji pamatinė mokslinių tyrimų programa (4), labiau atverdama savo programas trečiųjų šalių mokslo darbuotojams.

               (4)

               Norint įvykdyti 2002 m. kovo 15–16 d. Barselonoje posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos iškeltą uždavinį – investuoti 3 % BVP į mokslinius tyrimus – Bendrijoje turėtų dirbti apie 700 000 mokslo darbuotojų. Šis tikslas turėtų būti įgyvendinamas imantis tarpusavyje susijusių priemonių, pvz., sudominti jaunus žmones rinktis mokslininko karjerą, skatinti moteris dalyvauti mokslinių tyrimų veikloje, plėsti mokymosi ir mobilumo mokslinių tyrimų tikslais galimybes, gerinti mokslo darbuotojų karjeros perspektyvas Bendrijoje ir atverti Bendriją trečiųjų šalių piliečiams, kuriems būtų leista atvykti į Bendriją ir keliauti joje mokslinių tyrimų tikslais.

               (5)

               Kad būtų konkurencingos ir patrauklios tarptautiniu mastu, valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių supaprastinti mokslo darbuotojų trumpalaikį atvykimą į Bendriją ir judėjimą joje.

               (6)

               Trumpalaikio buvimo atveju, valstybės narės turėtų įsipareigoti trečiųjų šalių mokslo darbuotojus, kuriems taikomas vizos reikalavimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 539/2001 (5) , laikyti sąžiningai veikiančiais asmenimis ir suteikti jiems acquis communautaire numatytas lengvatas išduodant trumpalaikes vizas.

               (7)

               Turėtų būti imamasi priemonių, skatinančių keitimąsi informacija ir geriausia praktika, siekiant tobulinti trumpalaikių vizų išdavimo mokslo darbuotojams tvarką.

               (8)

               Ši rekomendacija gerbia pagrindines teises ir atitinka principus, nustatytus visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.

               (9)

               Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir dėl to nėra jos įtakojama. Atsižvelgiant į tai, kad ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties trečiosios dalies IV antraštinės dalies nuostatas Danija, vadovaudamasi minėto Protokolo 5 straipsniu, per šešis mėnesius nuo tos dienos, kurią Europos Parlamentas ir Taryba priėmė šią rekomendaciją, nusprendžia, ar ji įgyvendins ją savo nacionalinėje teisėje.

               (10)

               Ši rekomendacija plėtoja Šengeno acquis, kurioje pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant tam tikras Šengeno acquis nuostatas (6) Jungtinė Karalystė nedalyvauja, nuostatas; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir nėra jos įtakojama.

               (11)

               Ši rekomendacija plėtoja Šengeno acquis, kurioje pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant tam tikras Šengeno acquis nuostatas (7) Airija nedalyvauja, nuostatas; todėl Airija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir nėra jos įtakojama.

               (12)

               Islandijos ir Norvegijos atveju ši rekomendacija plėtoja Šengeno acquis nuostatas, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
                   (8), priskiriamas sričiai, nurodytai 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant susitarimą (9) 1 straipsnio B punkte.

               (13)

               Šveicarijos atveju ši rekomendacija plėtoja Šengeno acquis nuostatas, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos Bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos pasirašytame susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, priskiriamas sričiai, nurodytai Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio B punkte kartu su Tarybos sprendimo 2004/849/EB (10) ir Tarybos sprendimo 2004/860/EB (11) dėl minėto susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir Europos Bendrijos vardu bei tam tikrų jo nuostatų laikino taikymo 4 straipsnio 1 dalimi.

               (14)

               Ši rekomendacija yra Šengeno acquis pagrindu priimtas ar kitaip su ja susijęs aktas, kaip apibrėžta 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje.

               (15)

               Šia rekomendacija taip pat siekiama įvesti lanksčią formulę mokslo darbuotojams, kurie nori išlaikyti profesinius ryšius su organizacija savo kilmės šalyje (pavyzdžiui, kiekvieną semestrą iki trijų mėnesių praleisti priimančiojoje Europos mokslinių tyrimų organizacijoje, įsikūrusioje bendrojoje erdvėje, tačiau likusį laiką ir toliau dirbti mokslinių tyrimų organizacijoje savo kilmės šalyje),

         REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS:

               1)

               supaprastinti vizų išdavimą įsipareigojant greičiau išnagrinėti trečiųjų šalių mokslo darbuotojų, kuriems taikomas vizos reikalavimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 539/2001, prašymus išduoti vizą;

               2)

               skatinti trečiųjų šalių mokslo darbuotojų, kuriems reikia dažnai keliauti Europos Sąjungoje, tarptautinį mobilumą, išduodant jiems daugkartines vizas. Nustatydamos vizų galiojimo laikotarpį, valstybės narės turėtų atsižvelgti į mokslinių tyrimų programų, kuriose dalyvauja mokslo darbuotojai, trukmę;

               3)

               įsipareigoti supaprastinti suderinto požiūrio į patvirtinančius dokumentus, kuriuos mokslo darbuotojai privalo pridėti prie jų prašymo išduoti vizą, priėmimą. Šiuo klausimu jos turėtų konsultuotis su patvirtintomis mokslinių tyrimų organizacijomis;

               4)

               skatinti vizų išdavimą mokslo darbuotojams be administravimo mokesčių, vadovaujantis acquis communautaire nustatytomis taisyklėmis;

               5)

               dalyvaujant vietiniame konsuliniame bendradarbiavime, atsižvelgti į siekį supaprastinti vizų išdavimą trečiųjų šalių mokslo darbuotojams, kad būtų skatinamas keitimasis geriausia praktika;

               6)

               įsipareigoti iki 2006 m. rugsėjo 28 d. pateikti Komisijai informaciją apie priimtą geriausią praktiką supaprastinant vienodų vizų išdavimą mokslo darbuotojams, kad ji galėtų įvertinti padarytą pažangą. Atsižvelgiant į tai, ar bus priimta direktyva dėl specialios trečiųjų šalių piliečių priėmimo mokslinių tyrimų vykdymo tikslais tvarkos (12), bei atsižvelgiant į įvertinimo rezultatus, turėtų būti išnagrinėta galimybė įtraukti šios rekomendacijos nuostatas į atitinkamą teisiškai privalomą dokumentą.

      Priimta Strasbūre, 2005 m. rugsėjo 28 d.

            Europos Parlamento vardu

            Pirmininkas

         J. BORRELL FONTELLES

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. D. ALEXANDER

      (1)  OL C 120, 2005 5 20, p. 60.

      (2)  OL C 71, 2005 3 22, p. 6.

      (3)  2005 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2005 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimas.

      (4)  2002 birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1513/2002/EB dėl Europos Bendrijos šeštosios pamatinės mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos, prisidedančios prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo ir naujovių (2002–2006 m.) (OL L 232, 2002 8 29, p. 1). Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 786/2004/EB (OL L 138, 2004 4 30, p. 7).

      (5)  2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (OL L 81, 2001 3 21, p. 1). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 851/2005 (OL L 141, 2005 6 4, p. 3).

      (6)  OL L 131, 2000 6 1, p. 43.

      (7)  OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

      (8)  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

      (9)  OL L 176, 1999 7 10, p. 31.

      (10)  OL L 368, 2004 12 15, p. 26.

      (11)  OL L 370, 2004 12 17, p. 78.

      (12)  Žr. šio Oficialiojo leidinio 15 p.


title: 2016 m. birželio 28 d. Komisijos rekomendacija dėl nikelio pašaruose stebėsenos (Tekstas svarbus EEE)

text:
               29.6.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 235/1

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA
   2016 m. birželio 28 d.
   dėl nikelio pašaruose stebėsenos
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2016/C 235/01)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               nikelis į pašarus gali patekti iš natūralių ir antropogeninių šaltinių. Be to, tam tikrose pašarinėse žaliavose yra metalinio nikelio, nes jis naudojamas jų gamyboje kaip katalizatorius;

               (2)

               Europos maisto saugos tarnybos (toliau – Tarnyba) Teršalų maisto grandinėje reikalų mokslinė grupė (CONTAM mokslinė grupė) pateikė mokslinę nuomonę apie pašaruose esančio nikelio keliamą riziką gyvūnų ir visuomenės sveikatai (1);

               (3)

               CONTAM mokslinė grupė padarė išvadą, kad nepageidaujamas nikelio poveikis galvijams, kiaulėms, triušiams, antims, žuvims, šunims, viščiukams, arkliams, avims, ožkoms ir katėms per pašarus nėra tikėtinas. Vertindama gyvūniniame maiste esančio nikelio keliamą riziką žmogaus sveikatai CONTAM mokslinė grupė padarė išvadą, kad vidutinės populiacijos patiriamo lėtinio nikelio poveikio dabartinis lygis, vertinant vien tik gyvūninį maistą, galėtų kelti susirūpinimą dėl poveikio jaunimui. Dėl ūmaus poveikio per maistą CONTAM mokslinė grupė padarė išvadą, kad nikeliui jautriems asmenims kyla egzemos paūmėjimo odos reakcijų rizika, kai jie vartoja gyvūninį maistą. Todėl gyvūninio maisto poveikio dalis vertinant bendrą nikelio poveikį žmogui per maistą neturėtų būti nuvertinta, ypač amžiaus grupėse, kuriose patiriamas didelis nikelio poveikis per maistą. Tačiau iš turimų duomenų nebuvo įmanoma nustatyti nikelio, pernešto iš pašarų į gyvūninį maistą, kiekio;

               (4)

               nustatyta, kad duomenys apie nikelio aptikimą pašaruose, naudoti EFSA mokslinėje nuomonėje, buvo gauti daugiausia iš vienos valstybės narės ir todėl nėra reprezentatyvūs kalbant apie nikelį pašaruose ES mastu;

               (5)

               todėl tam, kad būtų galima užtikrinti aukštą gyvūnų ir žmonių sveikatos apsaugos lygį, tikslinga stebėti nikelį pašaruose visoje ES prieš apsvarstant galimybę nustatyti didžiausią leidžiamą nikelio koncentraciją pašaruose arba imtis kitų rizikos valdymo priemonių,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               1)

               Valstybės narės turėtų atlikti nikelio pašaruose stebėseną aktyviai dalyvaujant maisto verslo subjektams.

               2)

               Siekiant užtikrinti, kad iš partijų imami mėginiai būtų reprezentatyvūs, valstybės narės turėtų laikytis Komisijos reglamente (EB) Nr. 152/2009 (2) nustatytų mėginių ėmimo procedūrų.

               3)

               Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad Europos maisto saugos tarnybai analizių rezultatai būtų siunčiami reguliariai ir ne vėliau kaip iki 2017 m. spalio 31 d. naudojant EFSA duomenų pateikimo formatą ir laikantis EFSA maisto ir pašarų standartinio mėginių aprašo (SMA) gairių (3) bei papildomų EFSA ataskaitų teikimo specialiųjų reikalavimų.

      Priimta Briuselyje 2016 m. birželio 28 d.

            Komisijos vardu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Komisijos narys

      (1)  EFSA CONTAM mokslinė grupė (EFSA Teršalų maisto grandinėje reikalų grupė), 2015 m. Scientific Opinion on the risks to animal and public health and the environment related to the presence of nickel in feed. EFSA leidinys 2015 m.;13(4):4074, 76 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4074 www.efsa.europa.eu/efsajournal.

      (2)  2009 m. sausio 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 152/2009, nustatantis oficialiai pašarų kontrolei taikytinus Bendrijos ėminių ėmimo ir analizės metodus (OL L 54, 2009 2 26, p. 1).

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0218

Rekomendacija Tarybos sprendimas dėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie 1997 m. gegužės 26 d. Konvencijos dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos Bendrijų pareigūnais ar Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnais, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsnio 2 dalies c punktu  /* KOM/2007/0218 galutinis - CNS 2007/0072 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 25.4.2007KOM(2007) 218 galutinis2007/0072 (CNS)RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASdėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie 1997 m. gegužės 26 d. Konvencijos dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos Bendrijų pareigūnais ar Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnais, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsnio 2 dalies c punktu(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2005 m. Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktas[1] nustatė supaprastintą sistemą dėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie ES sutarties 34 str. (anksčiau ES sutarties K.3 str.) arba EB sutarties 293 str. pagrindu valstybių narių sudarytų konvencijų (ir protokolų). Iš tikrųjų nebėra reikalinga, kaip anksčiau, derėtis ir sudaryti šių konvencijų specialiuosius prisijungimo protokolus (būtų reikėję 27 valstybių ratifikavimo): Akto 3 straipsnio 3 dalis paprasčiausiai numato, kad Bulgarija ir Rumunija Stojimo aktu prisijungia prie šių konvencijų ir protokolų.Tuo tikslu Stojimo akto 3 straipsnio 3 dalyje ir 3 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad Taryba, siekdama nustatyti šių konvencijų įsigaliojimo Bulgarijos ir Rumunijos atžvilgiu datą ir padaryti visus reikiamus šių konvencijų pakeitimus, susijusius su dviejų naujų valstybių narių stojimu (kas bet kuriuo atveju apimtų konvencijų bulgarų ir rumunų kalbomis priėmimą, kad abi versijos būtų autentiškos), priima sprendimą. Taryba priima sprendimą remdamasi Komisijos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu.Stojimo akto I priede pateiktas septynių konvencijų ir protokolų, susijusių su teisingumo ir vidaus reikalų sritimi, sąrašas.Sąraše nurodyta 1997 m. gegužės 26 d. Konvencija dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos Bendrijų pareigūnais ar Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnais, parengta vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsnio 2 dalies c punktu.Šia Komisijos rekomendacija dėl Tarybos sprendimo siekiama padaryti reikiamus pakeitimus, susijusius su Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimu prie minėtos konvencijos, remiantis Stojimo akto 3 straipsnio 4 dalimi.2007/0072 (CNS)RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASdėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie 1997 m. gegužės 26 d. Konvencijos dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos Bendrijų pareigūnais ar Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnais, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsnio 2 dalies c punktuEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį,atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo sutartį,atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktą (toliau – Stojimo aktas), ypač į jo 3 straipsnio 4 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją[2],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[3],kadangi:1.  1997 m. gegužės 26 d. pasirašyta Konvencija dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos Bendrijų pareigūnais ar Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnais (toliau – Konvencija prieš pareigūnų korupciją), įsigaliojo 2005 m. rugsėjo 28 d.2.  Po įstojimo į Europos Sąjungą Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija deponavo prisijungimo prie Konvencijos prieš pareigūnų korupciją dokumentus.3.  Stojimo akto 3 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Bulgarija ir Rumunija prisijungia prie tarp valstybių narių sudarytų konvencijų ir protokolų, išvardytų Stojimo akto I priede, kuriame inter alia nurodyta Konvencija dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos Bendrijų pareigūnais ar Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnais. Tarybos nustatytą dieną jie įsigalioja Bulgarijos ir Rumunijos atžvilgiu.4.  Pagal Stojimo akto 3 straipsnio 4 dalį Taryba turi padaryti visus reikiamus pakeitimus, susijusius su prisijungimu prie tų konvencijų ir protokolų,NUSPRENDĖ:1 straipsnisBulgarijos ir Rumunijos atžvilgiu Konvencija prieš pareigūnų korupciją įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną po to, kai buvo priimtas šis sprendimas.2 straipsnisKonvencijos prieš pareigūnų korupciją tekstai, parengti bulgarų bei rumunų kalbomis ir pridėti prie šio sprendimo, yra autentiški tomis pačiomis sąlygomis kaip ir kiti Konvencijos prieš pareigūnų korupciją tekstai.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkasPRIEDAS 1997 m. gegužės 26 d. Konvencijos dėl kovos su korupcija, susijusia su Europos Bendrijų pareigūnais ar Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnais, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsnio 2 dalies c punktu, tekstas bulgarų ir rumunų kalbomis.[1] OL L 157, 2005 6 21, p. 203.[2] OL C […], […], p. […].[3] OL C […], […], p. […].


Avis juridique important

|

52004SC0836

Rekomendacija Tarybos rekomendacija Slovakijai siekiant užkirsti kelią valstybės biudžeto deficito viršijimui  /* SEK/2004/0836 galutinis */

Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA SLOVAKIJAI siekiant užkirsti kelią valstybės biudžeto deficito viršijimui(parengta Komisijos)PAAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2004 m. balandzio 7 d. Komisija isleido savo Pavasario prognozes 2004 m. [1] Pagal sias prognozes, kurios rėmėsi 2004 m. Slovakijos pateiktais duomenimis, bendrasis valstybės biudzeto deficitas Slovakijoje nukrito nuo 5,7% BVP 2002 m. iki 3,6% BVP 2003 m., bet vis dar virsija 3% BVP Sutarties pamatinę vertę.[1]  Komisijos 2004 m. pavasario prognozė yra pateikiama siame tinklalapyje:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.Remdamasi prima facie įrodymais, 2004 m. geguzės 12 d. Komisija Slovakijai pradėjo taikyti pervirsinio deficito tvarką ir parengė Sutarties 104 straipsnio 3 dalyje [2] nurodytą pranesimą. 2004 m. geguzės 14 d. Komisija is Slovakijos gavo konvergencijos programą, kuri patvirtino, kad 2003 m. deficitas sudarė 3,6% BVP.[2]  Visas sio pranesimo tekstas yra pateikiamas siame tinklalapyje:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/procedures_en.htm.Pervirsinio deficito tvarkos taikymas (PDT) reglamentuojamas Sutarties 104 straipsnyje ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 ,dėl pervirsinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiskinimo" [3], kuris yra įtrauktas į Stabilumo ir plėtros aktą. Valstybėms, kurios 2004 m. geguzės 1 d. prisijungė prie ES, taikomos islygos; jos taip pat turi vengti biudzeto deficito virsijimo, bet joms negali būti taikomos 104 straipsnio 9 ir 11 dalių sankcijos.[3]  OL L 209, 1997 08 02Pagal Sutarties 104 straipsnio 3 dalį Komisijos pranesime buvo nuspręsta, kad 2003 m. didesnis negu 3% BVP Slovakijos biudzeto deficitas virsijo pamatinę vertę ne dėl kokio nors neįprasto reiskinio ne Slovakijos vyriausybės valioje, jis taip pat nebuvo smarkaus ekonominio nuosmukio padarinys pagal Stabilumo ir plėtros pakto nuostatas, nes 2003 m. realus BVP siekė 4,2%. Pranesime teigiama, kad 2004 m. bendrasis valstybės biudzeto deficitas ir toliau kils ir virsys 3% BVP ribą. 2004 m. Komisijos Pavasario Prognozėje tikimasi, kad 2004 m. bendrasis valstybės biudzeto deficitas sieks 4,1% BVP, o tai nedaug virsija Slovakijos valdzios institucijų pateiktos konvergencijos programos prognozes - 4,0% BVP.Pagal Komisijos 2004 m. Pavasario prognozes, Komisijos pranesime taip pat nustatyta, kad skolų ir BVP santykis, kuris 2003 m. siekė 42,8% BVP, ir 2004 m. toliau nevirsys 60% Sutarties pamatinės vertės. 2004 m. Komisijos Pavasario prognozėje tikimasi, kad 2004 m. skolų santykis sieks 45,1% BVP, o tai sutampa su Slovakijos valdzios institucijų konvergencijos programos prognozuojamu 45,1% BVP skolų santykiu.Sutarties 104 straipsnio 4 dalyje teigiama, kad ,114 straipsnyje nurodytas Komitetas (t.y. Ekonomikos ir finansų komitetas) remdamasi Komisijos pranesimu turi suformuluoti nuomonę." Komitetas savo nuomonę isleido 2004 m. geguzės 24 d. remdamasis Komisijos įvertinimu jos pranesime. Komitetas nusprendė, kad biudzeto būklė Slovakijoje rodė deficito pervirsį pagal pirmuosius du kriterijus, nurodytus 104 straipsnio 2 dalyje ir skirtus tokių deficitų nustatymui. Kitų aplinkybių, o ypač vidutinės trukmės biudzeto būklės ir valstybės investicijų santykio, isnagrinėjimas nepakeitė kriterijais paremto įvertinimo. Komitetas taip pat mano, kad 2004 m. bendrasis valstybės biudzeto deficitas ir toliau virsys Sutarties pamatinę vertę ir, kad 2004 m. bendroji valstybės skola nesieks 60% BVP.Isnagrinėjusi visas svarbias aplinkybes, kurios pateikiamos jos pranesime, ir atsizvelgdama Komiteto nuomonę, Komisija laikosi nuomonės, kad Slovakijoje biudzeto deficitas yra virsijamas. Pagal Sutarties 104 straipsnio 5 dalį si, 2004 m. birzelio 24 d. priimta, Komisijos nuomonė yra skirta Tarybai. Komisija rekomenduoja, kad Taryba priimtų sprendimą pagal 104 straipsnio 6 dalies nuostatas. Be to, Komisija pateikia Tarybai rekomendaciją, o Taryba turi pateikti rekomendaciją Slovakijai siekiant uzkirsti kelią biudzeto deficito virsijimui pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį. Slovakijos priemonių įgyvendinimo prieziūrai gali būti reikalingos ir kitos Tarybos rekomendacijos atsizvelgiant į 104 straipsnio 7 dalį ir į 104 straipsnio 9 dalies netaikymą valstybėms narėms, kurioms suteikiamos islygos.Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA SLOVAKIJAI siekiant uzkirsti kelią valstybės biudzeto deficito virsijimuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsizvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, o ypač į jos 104 straipsnio 7 dalį;atsizvelgdama į Komisijos rekomendaciją;Kadangi:(1) pagal Sutarties 104 straipsnį valstybės narės turi vengti pervirsinio valstybės biudzeto deficito;(2) Stabilumo ir plėtros pakto tikslas - tinkami valstybės finansai, kurie padeda islaikyti kainų stabilumą ir tvirtą tvarią plėtrą, dėl kurios sukuriama naujų darbo vietų;(3) 2004 m. [liepos 5 d.] Taryba nusprendė, kad remiantis 104 straipsnio 6 dalimi, Slovakijoje yra virsijamas biudzeto deficitas;(4) pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 nusprendusi, kad Slovakijoje virsijamas biudzeto deficitas, Taryba privalo nedelsiant suinteresuotajai valstybei narei pateikti rekomendaciją siekiant per nurodytą laikotarpį uzkirsti kelią biudzeto deficito virsijimui;(5) pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį sioje rekomendacijoje turi būti nurodyta, kad daugiausiai per keturis mėnesius valstybė narė turi imtis ryztingų veiksmų ir, jei nėra ypatingų aplinkybių, kelias biudzeto deficito virsijimui turėtų būti uzkirstas per metus nuo jo nustatymo. Slovakijoje tokios ypatingos aplinkybės yra dėl tebevykstančio ekonomikos struktūrinio pasikeitimo.(6) dėl sių ypatingų aplinkybių Taryba turi teisę pervirsinio biudzeto deficito koregavimui skirti vidutinės trukmės strategiją. Galima manyti, kad 2004 m. geguzę Slovakijos pateikta konvergencijos programa, jos vėlesni pataisymai ir Tarybos Nuomonės nutiesia kelią pervirsinio deficito koregavimui. Pagal 2004 m. geguzės mėn. Konvergencijos programą planuojama pabaigti pervirsinio deficito koregavimą iki 2007 m. kiekvienais metais jį atitinkamai sumazinant: 2004 m. iki 4,0% BVP, 2005 m. Iki 3,9% BVP, 2006 m. iki 3,9% BVP ir 2007 m. iki 3,0% BVP. Koregavimo procesas remiasi makroekonominiu scenarijumi, kuris pasak 2004 m. [liepos 5 d.] Tarybos Nuomonės dėl konvergencijos programos, yra patikimas.(7) Tarybos nuomone, biudzeto konsolidavimo priemonės turėtų uztikrinti ilgalaikį bendrojo valstybės biudzeto balanso pagerinimą, siekiant pagerinti valstybės finansų kokybę ir sustiprinti ekonomikos augimo potencialą.REKOMENDUOJA:- Slovakijos valdzios institucijoms kaip galima greičiau uzkirsti kelią biudzeto deficito virsijimui;- Slovakijos valdzios institucijoms imtis patikimų ir subalansuotų veiksmų pagal vidutinės trukmės strategiją siekiant, kad 2007 m. biudzeto deficitas būtų mazesnis negu 3% BVP ir remtis deficito sumazinimo scenarijumi, nurodytu Tarybos Nuomonėje [2004 m. liepos 5 d.] dėl 2004 m. geguzės mėn. konvergencijos programos;- Slovakijos valdzios institucijoms energingai įgyvendinti 2004 m. geguzės mėn. konvergencijos programos priemones, o ypač tas pasiūlytąsias priemones, kurios susijusios su tolimesnėmis sveikatos apsaugos reformomis ir viesojo sektoriaus racionalizavimu;- iki 2004 m. lapkričio 5 d. Slovakijos valdzios institucijoms imtis ryztingų veiksmų dėl nustatytų priemonių įgyvendinimo siekiant pasiekti 2005 m. deficito sumazinimo tikslą.Be to, Taryba taip pat skatina Slovakijos valdzios institucijas:- nepraleisti nei vienos galimybės pagreitinti biudzeto koregavimą, o ypač rezervuojant didesnes nei numatyta įplaukas siekiant sumazinti deficitą;- siekti, kad trijų metų biudzeto strategijos būtų grieztai laikomasi, siam tikslui parlamentas turėtų priimti vidutinės trukmės strategijos islaidų virsutines ribas.Rekomendacija skirta Slovakijos Respublikai.Priimta Briuselyje, 2004 m. [liepos 5d.]Skirta TarybaiPrezidentas[...]


				|

		52013PC0653

			Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS dėl pritarimo, kad Komisija Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą /* COM/2013/0653 final - 2013/ () */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
2013 m. gegužės 15 d. Komisija
pateikė du Tarybos sprendimų, susijusių su ES ir Ukrainos
asociacijos susitarimu, pasiūlymus. Pirmasis pasiūlymas susijęs
su Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos
asociacijos susitarimo pasirašymu Europos Sąjungos vardu ir laikinu
taikymu (COM(2013) 289). Antrasis pasiūlymas susijęs su Europos
Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos
susitarimo sudarymu (COM(2013) 290).
Kadangi Europos atominės energijos
bendrija (EAEB) taip pat yra Europos Sąjungos bei jos valstybių
narių ir Ukrainos asociacijos susitarimo šalis, Komisija aiškinamajame
memorandume nurodė, kad ji pateiks atskirą rekomendaciją Tarybai
dėl pritarimo, kad Komisija sudarytų tas susitarimo dalis, kurios
patenka į Europos atominės energijos bendrijos (EAEB) steigimo
sutarties taikymo sritį.
Tarptautinių susitarimų su EAEB
pasirašymui ir sudarymui taikomos skirtingos procedūros. Visų pirma
pagal EAEB steigimo sutarties 101 straipsnį tokius susitarimus pritarus
Tarybai sudaro Komisija. Todėl būtina priimti atskirus sprendimus
dėl Asociacijos susitarimo pasirašymo ir sudarymo ES ir EAEB vardu.
Dėl Asociacijos susitarimo sudarymo EAEB
vardu Komisija Tarybai rekomenduoja pritarti pagal EAEB steigimo sutarties 101
straipsnio antrą pastraipą.
Atsižvelgdama į
derybų rezultatus, minėtus dokumentuose COM(2013) 289 ir COM(2013) 290,
ir su sąlyga, kad Ukrainos valdžios institucijos imsis ryžtingų
veiksmų ir padarys deramą pažangą trijose srityse, nurodytose 2012 m.
gruodžio 10 d. Tarybos išvadose dėl Ukrainos, Komisija siūlo
Tarybai priimti sprendimą dėl Europos Sąjungos bei jos
valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimo pasirašymo
Sąjungos vardu ir paskirti asmenį (-is),
įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą Sąjungos vardu.
Tarybai pritarus ir
priėmus atitinkamą Komisijos sprendimą, Komisija galės EAEB
vardu pasirašyti ir ratifikuoti Asociacijos susitarimą.
2.           PASIŪLYMO REZULTATAI IR
TEISINIAI ASPEKTAI
Komisija rekomenduoja Tarybai pritarti, remiantis
Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 101 straipsnio
antra pastraipa, Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir
Ukrainos asociacijos susitarimo sudarymui tais klausimais, kurie priklauso EAEB
kompetencijai.
Kadangi susitarimo tekstas jau pateiktas
Tarybai Komisijai 2013 m. gegužės 15 d. pateikus pasiūlymą ir
siekiant palengvinti procesą, susitarimo tekstas prie šio pasiūlymo
nėra pridedamas, tačiau jis pateiktas dokumento COM(2013) 289
priede.
Sąjungos
teisinis pagrindas šiam susitarimui sudaryti – SESV 217 straipsnis kartu su 218
straipsnio 6 dalies a punktu ir 218 straipsnio 8 dalies antra pastraipa.
EAEB
teisinis pagrindas šiam susitarimui sudaryti – Europos atominės energijos
bendrijos steigimo sutarties 101 straipsnis.
Pridedamas
pasiūlymas ir Komisijos sprendimas dėl sudarymo yra Asociacijos
susitarimo sudarymo EAEB vardu teisinė priemonė.
Tai, kad Komisija pateikė
Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos susitarimo
pasiūlymą, yra susiję su tuo, kad šis susitarimas parengtas
pagal Sutarties nuostatas iki įsigaliojant Lisabonos sutarčiai.
Remiantis Euratomo sutarties 102 straipsniu,
susitarimas Europos atominės energijos bendrijai įsigalioja tik tada,
kai Komisijai visos valstybės narės praneša, kad susitarimas
taikytinas pagal jų atitinkamų nacionalinės teisės
aktų nuostatas.
Rekomendacija
TARYBOS SPRENDIMAS
dėl pritarimo, kad Komisija Europos
atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos Sąjungos bei
jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos atominės
energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio
antrą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją,
kadangi:
(1)       2007 m.
sausio 22 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su
Ukraina dėl naujo Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo, kuris
pakeistų Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą;
(2)       atsižvelgiant
į glaudžius Šalių istorinius santykius ir vis stiprėjančius
ryšius, taip pat į Šalių norą plačiu mastu ir naujoviškai
stiprinti ir plėsti santykius, derybos dėl Asociacijos susitarimo
buvo sėkmingai baigtos 2012 m. parafavus susitarimą;
(3)       2013 m.
gegužės 15 d. Komisija pasiūlė Tarybai, kad susitarimas
turėtų būti pasirašytas Sąjungos vardu ir laikinai taikomas
remiantis jo 486 straipsniu, kol jis bus sudarytas vėliau ir kol bus
patvirtinta (-os) pridedama (-os) deklaracija (-os);
(4)       susitarimo
pasirašymui ir sudarymui taikoma atskira procedūra tais klausimais, kurie
patenka į Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo taikymo sritį;
(5)       todėl
susitarimas turėtų būti sudarytas ir Europos atominės
energijos bendrijos vardu dėl tų klausimų, kurie patenka į
Euratomo sutarties taikymo sritį;
(6)       remiantis Euratomo sutarties 102 straipsniu,
susitarimas Europos atominės energijos bendrijai gali įsigalioti tik
tada, kai Komisijai visos valstybės narės praneša, kad susitarimas
taikytinas pagal jų atitinkamų nacionalinės teisės
aktų nuostatas;
(7)       turėtų
būti pritarta tam, kad Komisija Europos atominės energijos bendrijos
vardu sudarytų susitarimą,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
Vienintelis
straipsnis
1.           Pritariama tam, kad Komisija
Europos atominės energijos bendrijos vardu sudarytų Europos
Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos
susitarimą.
2.           Susitarimo tekstas pridedamas
prie Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių
narių ir Ukrainos asociacijos susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos
vardu ir laikino taikymo.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas


title: 2009 m. vasario 16 d. Europos centrinio banko rekomendacija, skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Deutsche Bundesbank išorės auditoriaus (ECB/2009/3)

text:
               21.2.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 43/1

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA

   2009 m. vasario 16 d.
   skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Deutsche Bundesbank išorės auditoriaus
   (ECB/2009/3)
   (2009/C 43/01)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Europos centrinio banko (ECB) ir nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba.

               (2)

               Dabartinio Deutsche Bundesbank išorės auditoriaus įgaliojimai baigsis po 2008 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2009 finansinių metų.

               (3)

                  Deutsche Bundesbank išorės auditoriumi 2009–2014 finansiniams metams pasirinko Ernst & Young AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Steuerberatungsgesellschaft,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   Rekomenduojama Ernst & Young AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Steuerberatungsgesellschaft skirti Deutsche Bundesbank išorės auditoriumi 2009–2014 finansiniams metams.

      Priimta Frankfurte prie Maino, 2009 m. vasario 16 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET


|

52010DC0151

 Komisijos Rekomendacija Tarybai dėl siūlymo Europos Sąjungos vardu iš dalies keisti Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų A ir C priedus  /* KOM/2010/0151 galutinis */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.4.15KOM(2010)151 galutinisKOMISIJOS REKOMENDACIJA TARYBAIdėl siūlymo Europos Sąjungos vardu iš dalies keisti Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų A ir C priedusKOMISIJOS REKOMENDACIJA TARYBAIdėl siūlymo Europos Sąjungos vardu iš dalies keisti Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų A ir C priedusA. Aiškinamasis memorandumas1.  Stokholmo konvencija dėl patvariųjų organinių teršalų įsigaliojo 2004 m. gegužės 17 d. Konvencijos tikslas – apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo patvariųjų organinių teršalų poveikio. Konvencijoje nustatyta atsargumo principu grindžiama dvidešimt vieno šiuo metu nustatyto prioritetinio patvariojo organinio teršalo gamybos, naudojimo, importo ir eksporto nutraukimo, tų teršalų saugaus tvarkymo ir šalinimo ir tam tikrų patvariųjų organinių teršalų netyčinio išsiskyrimo sustabdymo arba sumažinimo sistema.2.  Reglamentu (EB) Nr. 850/2004 Sąjungos teisėje įgyvendinami įpareigojimai, išdėstyti Tarybos sprendimu 2006/507/EB[1] patvirtintoje Stokholmo konvencijoje dėl patvariųjų organinių teršalų (toliau – Konvencija) ir Tarybos sprendimu 259/2004/EB[2] patvirtintame 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos protokole dėl patvarių organinių teršalų.3.  Konvencijos 8 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad bet kuri Šalis gali pateikti sekretoriatui pasiūlymą įtraukti cheminę medžiagą į A, B arba C priedų sąrašus. Pasiūlyme pateikiama D priede nustatyta informacija. Priedų pakeitimų priėmimo tvarka nustatyta Konvencijos 22 straipsnyje.4.  Remiantis turima moksline informacija ir peržiūros ataskaitomis ir tinkamai atsižvelgiant į Konvencijos D priede išdėstytus tikrinimo kriterijus, matyti, kad heksachlorbutadienas, pentachlorfenolis ir chlorintieji naftalenai turi patvariųjų organinių teršalų savybių.5.  Šių cheminių medžiagų gamyba, naudojimas, tiekimas rinkai arba netyčinis išmetimas Sąjungoje jau sustabdyti arba smarkiai sumažinti, tačiau negalima atmesti galimybės, kad kitose šalyse jie vis dar gaminami, naudojami arba dideliais kiekiais netyčia išmetami. Kadangi šios cheminės medžiagos gali būti toli pernešamos aplinkoje, priemonių, kurių imamasi šalies ar Sąjungos mastu, nepakanka siekiant užtikrinti aukšto lygio aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugą, todėl reikia imtis veiksmų tarptautiniu mastu.6.  Tarybos įgaliojimas pradėti derybas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 2 dalimi.B. REKOMENDACIJAAtsižvelgdama į pirmiau išdėstytus faktus, Komisija rekomenduoja, kad:Taryba, siekdama pradėti pasirengimo deryboms dėl galimų Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų A ir C priedų pakeitimų procedūras, leistų Komisijai Europos Sąjungos vardu pateikti Konvencijos atsakingajam sekretoriatui pasiūlymą iš dalies pakeisti atitinkamus Konvencijos priedus, į A ir (arba) C priedus įtraukiant toliau nurodytas chemines medžiagas, užtikrinant, kad būtų pakankamai laiko šį pasiūlymą apsvarstyti iki kito, 2010 m. spalio mėn. įvyksiančio, Patvariųjų organinių teršalų peržiūros komiteto posėdžio:-  heksachlorbutadieną (CAS numeris 87-68-3),-  pentachlorfenolį (CAS numeris 87-86-5),-  chlorintuosius naftalenus (1–8 chloro atomus turinčių 75 chlorintųjų naftalenų grupę).Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad Patvariųjų organinių teršalų peržiūros komitetui būtų pateikta atitinkama informacija, kuria grindžiamas pasiūlymas.Priimta BriuselyjeTarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 2006 7 31, p. 1.[2] OL L 81, 2004 2 19, p. 35.