               2020 11 27

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 411/199

      P8_TA(2019)0004
      Išsamus susitarimas tarp ES ir Kirgizijos Respublikos
      2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl derybų dėl ES ir Kirgizijos Respublikos visapusiško susitarimo (2018/2118(INI))
      (2020/C 411/28)

         Europos Parlamentas,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 9 d. Tarybos sprendimą (ES) 2017/…, kuriuo Europos Komisijai ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu pradėti ir vesti derybas dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos visapusiško susitarimo nuostatų, kurios priklauso Sąjungos kompetencijai (11436/1/17 REV 1),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 9 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimą, kuriuo Europos Komisija įgaliojama valstybių narių vardu pradėti ir vesti derybas dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos visapusiško susitarimo nuostatų, priklausančių valstybių narių kompetencijai (11438/1/17 REV 1),

                  —

                  atsižvelgdamas į tai, kad pasiūlyti naujo visapusiško susitarimo teisiniai pagrindai yra Europos Sąjungos sutarties 37 straipsnis ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnis, 100 straipsnio 2 dalis, 207 ir 209 straipsniai,

                  —

                  atsižvelgdamas į 1999 m. įsigaliojusį ir tebegaliojantį ES ir Kirgizijos Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą,

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl Centrinės Azijos įgyvendinimo eigos (1) ir į 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją dėl ES Vidurinės Azijos strategijos įgyvendinimo ir peržiūros (2),

                  —

                  atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kirgizijos, visų pirma į 2015 m. sausio 15 d. rezoliuciją (3), 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją (4) ir 2010 m. gegužės 6 d. rezoliuciją (5),

                  —

                  atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl 2017 m. spalio 16 d. Kirgizijos Respublikos prezidento rinkimų,

                  —

                  atsižvelgdamas į Europos Parlamento, tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro išvadas dėl prezidento rinkimų,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 3 d. deklaraciją, kurią per savo 13-ąjį posėdį priėmė ES ir Kirgizijos parlamentinio bendradarbiavimo komitetas,

                  —

                  atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 2 d. Europos Sąjungos sprendimą Kirgizijos Respublikai suteikti BLS+ statusą,

                  —

                  atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 22 d. poziciją dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, kuriuo suteikiama makrofinansinė pagalba Kirgizijos Respublikai (6),

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0450/2018),

                  A.

                  kadangi 2017 m. gruodžio mėn. ES ir Kirgizija pradėjo derybas dėl visapusiško susitarimo, kuris pakeistų dabar galiojantį ES ir Kirgizijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, siekiant stiprinti ir gilinti bendradarbiavimą abipusio intereso srityse, remiantis bendromis demokratijos, teisinės valstybės ir gero valdymo principais ir vadovaujantis nauja teisine sistema;

                  B.

                  kadangi, kad įsigaliotų visapusiškas susitarimas, reikia Parlamento pritarimo;

                  1.

                  rekomenduoja Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai:

            Bendrieji principai

                  a)

                  derėtis dėl ryžtingo, visapusiško ir harmoningo susitarimo tarp ES ir Kirgizijos, pakeisiančio 1999 m. partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, bei sudaryti šį susitarimą ir sukurti pagrindą tvirtiems ir ilgalaikiams santykiams bei stabiliam, saugiam ir darniam abiejų šalių vystymuisi;

                  b)

                  išsamiame susitarime nustatyti strategines trumpalaikes ir ilgalaikes perspektyvas ir gerai apgalvotus struktūrinius bendradarbiavimo su Kirgizija tikslus; dėti daugiau pastangų ir stiprinti santykius, kad ES taptų matomesnė ir efektyvesnė šalyje ir regione;

                  c)

                  skatinti rinkos ekonomiką pasiekiant apčiuopiamos socialinės ir ekonominės naudos abiejų susitarimo šalių piliečiams; laikytis konkurencijos ir užtikrinti teisinį tikrumą, be kita ko, stiprinant nepriklausomas ir skaidrias institucijas;

                  d)

                  užtikrinti tvirtą abiejų susitarimo šalių įsipareigojimą gerbti ir propaguoti demokratijos principus, žmogaus teises ir teisės viršenybę, visapusiškai laikantis būtinų su Kirgizijos Respublikai suteiktu BLS + statusu susijusių kriterijų, ir, be kita ko, ratifikuoti atitinkamas tarptautines konvencijas ir veiksmingai įgyvendinti pagal tas konvencijas įsteigtų atitinkamų stebėsenos institucijų išvadas ir rekomendacijas; sudaryti sąlygas vykdyti ir reguliariai vykdyti į rezultatus orientuotą dialogą abiem šalims svarbiais žmogaus teisių klausimais, į kurį reikėtų įtraukti valdžios institucijas ir pilietinę visuomenę, siekiant stiprinti institucinę sistemą ir viešąją politiką; pabrėžti konstruktyvią Kirgizijos narystę JT Žmogaus teisių taryboje 2016–2018 m. laikotarpiu ir skatinti jos tolesnį tarptautinį dalyvavimą;

                  e)

                  prisidėti stiprinant daugiašališkumą ir tarptautinį bendradarbiavimą bei sukurti bendrus bendradarbiavimo su Kirgizijos partneriais metodus siekiant skatinti tarptautinį saugumą ir veiksmingai reaguoti į pasaulinius iššūkius, kaip antai, terorizmas, klimato kaita, migracija ir organizuotas nusikalstamumas, ir padėti įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir 2018–2040 m. nacionalinę vystymosi strategiją; taip pat apskritai prisidėti prie Vidurinės Azijos stabilizacijos ir augimo;

            Politinis dialogas ir tarptautinis bendradarbiavimas

                  f)

                  stiprinti politinį dialogą ir sektorinį bendradarbiavimą; užtikrinti prasmingą nuolatinį dialogą visais aktualiais klausimais, remiantis esamais formatais;

                  g)

                  intensyviau bendradarbiauti krizių valdymo, konfliktų prevencijos, kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, kibernetiniu nusikalstamumu, smurtinės radikalizacijos ir tarpvalstybinių nusikaltimų prevencijos bei integruoto sienų valdymo srityse, užtikrinant visapusišką žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugą ir vadovaujantis baudžiamojo kodekso pakeitimais; taip pat užtikrinti, kad 2005 m. nacionalinis įstatymas Nr. 150 dėl kovos su ekstremistine veikla visapusiškai atitiktų tarptautinius standartus;

                  h)

                  tobulinti nuostatas, susijusias su prekybos ir ekonominiais santykiais, siekiant pagerinti investicijų aplinką ir prisidėti prie Kirgizijos ekonomikos įvairinimo, užtikrinti abipusę naudą ir stiprinti teisinį tikrumą bei didinti reglamentavimo skaidrumą; remti gerą valdymą, tinkamai veikiančias teismines institucijas, biurokratizmo mažinimą ir pasinaudojant visomis turimomis priemonėmis skatinti ekonomikos vystymąsi, siekiant konsoliduoti ir plėtoti daugiašalę taisyklėmis grindžiamą prekybos sistemą; prisidėti paremiant mažųjų ir vidutinių įmonių steigimąsi ir vystymąsi; stiprinti ES ir Kirgizijos ekonominius ir prekybos santykius, atsižvelgiant į BLS + statusą, ir paraginti Kirgiziją įgyvendinti tarptautinius įsipareigojimus, susijusius su šiuo statusu, siekiant skatinti šalies ekonominį vystymąsi;

                  i)

                  gerinti bendradarbiavimą kovojant su korupcija, pinigų plovimu ir mokesčių slėpimu; įtraukti konkrečius skirsnius, kuriuose būtų apibrėžti aiškūs ir tvirti įsipareigojimai bei priemonės siekiant kovoti su visų formų korupcija ir įgyvendinti tarptautinius standartus bei daugiašales kovos su korupcija konvencijas; įtraukti nuostatas dėl gero valdymo mokesčių srityje bei skaidrumo standartų, kuriomis būtų patvirtinamas susitarimo šalių įsipareigojimas įgyvendinti tarptautinius standartus kovojant su mokesčių vengimu ir mokesčių slėpimu;

                  j)

                  padėti stiprinti Kirgizijos narystę Pasaulio prekybos organizacijoje vykdant tinkamas reformas užsienio investicijų, muitinių ir galimybių patekti į tarptautines rinkas srityse;

                  k)

                  geriau koordinuoti ES ir Kirgizijos pozicijas tarptautiniuose forumuose;

                  l)

                  sustiprinti tarpparlamentinį Kirgizijos ir Europos Parlamento dialogą;

                  m)

                  užtikrinti, kad susitarime būtų skiriamas didelis dėmesys klimato kaitai, vandentvarkai, taip pat nelaimių rizikos prevencijai ir su tuo susijusiai parengčiai, atsižvelgiant į didelę gaivalinių nelaimių, įskaitant žemės drebėjimus, riziką; remti Kirgizijos pastangas, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę, taip pat jos dideles pastangas siekiant darnaus vystymosi;

            Institucinės nuostatos

                  n)

                  užtikrinti derybinių nurodymų perdavimą Europos Parlamentui, atsižvelgiant į konfidencialumo taisykles, kad Parlamentas galėtų vykdyti tinkamą derybų proceso kontrolę, ir nuosekliai vykdyti su SESV 218 straipsnio 10 dalimi, pagal kurią Parlamentas nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais šios procedūros etapais, susijusius tarpinstitucinius įsipareigojimus;

                  o)

                  pateikti visus su derybomis susijusius dokumentus, kaip antai protokolus ir tekstų, dėl kurių derėtasi, projektus, taip pat periodiškai teikti Parlamentui ataskaitas;

                  p)

                  visais lygmenimis užtikrinti, kad būtų laikomasi ilgalaikės praktikos laikinai netaikyti naujojo susitarimo, kol negautas Parlamento pritarimas;

                  q)

                  stiprinti ir plėsti esamą bendradarbiavimą, įtvirtintą dabar galiojančiame partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime, pagal kurį jau sukurtos šios bendradarbiavimo ir dialogo institucijos:

                              —

                              ministrų lygmens Bendradarbiavimo taryba;

                              —

                              vyresniųjų pareigūnų lygmens Bendradarbiavimo komitetas ir Prekybos ir investicijų bei Vystomojo bendradarbiavimo pakomitečiai;

                              —

                              parlamentinio bendradarbiavimo komitetas;

                  r)

                  stiprinti tarpparlamentinę kontrolę įgaliojimus turinčiame parlamentinio bendradarbiavimo komitete, kuri bus smulkiau paaiškinta naujajame susitarime, visų pirma demokratijos, teisės viršenybės ir kovos su korupcija srityse;

                  s)

                  užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą tiek derybų dėl susitarimo, tiek susitarimo įgyvendinimo etapais;

                  t)

                  užtikrinti, kad į susitarimą būtų įtrauktos sąlygos dėl galimo bendradarbiavimo sustabdymo, jei bet kuri susitarimo šalis pažeis esminius jo elementus, įskaitant konsultacijas su Parlamentu tokių pažeidimų atvejais;

                  u)

                  ES ir valstybių narių lygmenimis numatyti pakankamai išteklių visapusiško susitarimo įgyvendinimui, siekiant užtikrinti, kad bus pasiekti visi derybų metu nustatyti plataus užmojo tikslai;

            Bendri susirūpinimą keliantys klausimai ir interesai, susiję su susitarime nurodytomis bendradarbiavimo sritimis

                  v)

                  atsižvelgti į Kirgizijos, kaip vienos iš kelių kylančios demokratijos valstybių regione, vaidmenį, dėl kurio reikalinga ilgalaikė ES politinė, diplomatinė, finansinė ir techninė parama;

                  w)

                  toliau dėti pastangas siekiant konsoliduoti veikiančią parlamentinę demokratiją su tikra daugiapartine sistema ir konstitucine stabdžių ir atsvarų sistema, taip pat užtikrinti, kad būtų vykdoma vykdomosios valdžios parlamentinė priežiūra, nes tai viena iš bandomųjų šalių kalbant apie ES paramos demokratijai teikimą; perduoti Parlamento susirūpinimą dėl 2016 m. priimtų konstitucijos pakeitimų, visų pirma, dėl gerokai išplėstų ministro pirmininko įgaliojimų, nacionalinių teismų sprendimų viršenybės tarptautinių žmogaus teisių sutarčių atžvilgiu ir Aukščiausiojo Teismo konstitucinės kolegijos nepriklausomumo praradimo; skatinti NVO dalyvauti šalies teisės aktų ir politikos kūrimo ir persvarstymo procese, visų pirma dėl priemonių arba mechanizmų, kurie tiesiogiai veikia pilietinės visuomenės organizacijų veiklą;

                  x)

                  dar kartą patvirtinti, kaip svarbu sistemingai dirbti, siekiant skatinti demokratijos ir žmogaus teisių vertybes, įskaitant saviraiškos, asociacijų ir susirinkimų laisvę ir teisminių institucijų nepriklausomumą;

                  y)

                  skatinti žurnalistams ir nepriklausomai žiniasklaidai palankią aplinką; užtikrinti, kad Kirgizija leistų vėl atvykti į šalį ir tęsti darbą nepatiriant kišimosi užsienio šalių žmogaus teisių srities darbuotojams ir žurnalistams, kuriems buvo uždrausta atvykti į šalį;

                  z)

                  pripažinti pasiektą pažangą, susijusią su taikiais parlamento ir prezidento rinkimais ir didesniu jų skaidrumu, ir primygtinai raginti toliau įgyvendinti tarptautinių rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijas;

                  aa)

                  primygtinai raginti Kirgiziją panaikinti neigiamas autoritarines tendencijas, kaip antai teisingumo vykdymo naudojimą politiniais tikslais, šališkas teismines bausmes, šališką ir neskaidrų bylų nagrinėjimą, kišimąsi į žiniasklaidos laisvę, teisėsaugos pareigūnų nebaudžiamumą ir įtariamą netinkamą elgesį su sulaikytais asmenimis ir jų kankinimą, ekstradiciją į šalis, kuriose asmenims gali kilti kankinimų arba netinkamo elgesio rizika, taip pat mažumų diskriminaciją ir susirinkimų ir saviraiškos laisvei taikomus apribojimus, ir primygtinai paskatinti Kirgiziją nuodugniai ištirti visus įtarimus dėl suklastotų įrodymų, turto prievartavimo, kankinimų ir netinkamo elgesio; išreikšti susirūpinimą dėl to, kad politiniai lyderiai ir galimi kandidatai į prezidentus suimti pateikus kaltinimus dėl įtarimų korupcija;

                  ab)

                  atsižvelgiant į tai, išreikšti nepasitenkinimą dėl žmogaus teisių aktyvistui Azimjonui Askarovui, kuris 2010 m. dokumentavo etninį smurtą, paskirtos laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmės patvirtinimo ir pareikalauti, kad jis būtų nedelsiant paleistas, kaltinimai jam panaikinti, jis būtų reabilituotas ir atlyginta jam padaryta žala;

                  ac)

                  priminti, kad korupcija kenkia žmogaus teisėms, lygybei, prekybai ir sąžiningai konkurencijai ir atbaido užsienio investicijas, taigi yra kliūtis ekonomikos augimui, taip pat mažina piliečių pasitikėjimą valstybės institucijomis;

                  ad)

                  skatinti tvirtai įsipareigoti siekti socialinės pažangos, gero valdymo, demokratijos ir gerų etninių ir religinių grupių santykių, užtikrinti mokslo ir švietimo galimybes, be kita ko, stiprinant stabilumo ir saugumo pamatus; toliau remti taikos stiprinimo ir saugumo priemones, taip pat dėti daugiau pastangų siekiant visapusiškai integruoti mažumas po 2010 m. etninių konfliktų Kirgizijoje, kad būtų užkirstas kelias konfliktams ateityje;

                  ae)

                  padėti išspręsti socialines ir ekonomines problemas bei įveikti kliūtis, kurių pobūdis nurodytas TDO rekomendacijoje Nr. 202; atsižvelgiant į tai, ypatingą dėmesį skirti jaunimui, skatinant akademinius, jaunimo ir kultūros srities mainus; skirti ypatingą dėmesį regionų vystymuisi ir, visų pirma, šiaurinių ir pietinių regionų skirtumams;

                  af)

                  remti, skatinti ir lengvinti tolesnį regioninį bendradarbiavimą Vidurinėje Azijoje, kuri yra vienas iš mažiausiai integruotų regionų pasaulyje, išlaikant dabartinę teigiamą dinamiką ir siekiant, be kita ko, stiprinti visos Vidurinės Azijos stabilumą ir vystymąsi; pripažinti šalies dalyvavimą šia kryptimi vykdomose ES programose, taip pat vykdant ES ir Vidurinės Azijos strategiją energetikos, vandentvarkos ir aplinkos apsaugos srityse ir reguliarius politinius ir žmogaus teisių dialogus su ES;

                  ag)

                  dar kartą patikinti, kad Kirgizijos narystė Eurazijos ekonominėje sąjungoje (EAES) nedaro įtakos jos ryšių su ES stiprinimui, tai įrodo neseniai ratifikuotas ES ir Kazachstano tvirtesnis partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas;

                  ah)

                  atsižvelgti į Kirgizijos santykių su Kinija ir Rusija plėtojimą; skatinti Kirgiziją įvairinti savo ekonomiką, siekiant sumažinti didelę politinę priklausomybę nuo šių dviejų išorės subjektų; atsižvelgti į šių santykių plėtojimą įgyvendinant Kinijos strategiją „Viena juosta, vienas kelias“; užtikrinti, kad būtų gerokai sustiprinta kova su Rusijos žiniasklaidos šalyje platinama propaganda;

                  ai)

                  prisidėti prie pastangų, dedamų siekiant sumažinti pastarojo meto diplomatinę ir ekonominė įtampą regione, taip pat įtampą tarp Kazachstano ir Kirgizijos;

                  aj)

                  remti toliau gerėjančius diplomatinius santykius su Uzbekistanu, taip pat konstruktyvų dialogą ribotų vandens išteklių regione valdymo klausimais;

                  ak)

                  pripažinti Kirgizijos susirūpinimą dėl saugumo, susijusį su blogėjančia saugumo padėtimi Afganistane ir su reakcija į didėjančią radikalizaciją Vidurinės Azijos regione; teikti paramą, susijusią su užsienio kovotojų islamistų ir jų šeimos narių grįžimu iš užsienio; stiprinti regioninį bendradarbiavimą su Vidurinės Azijos šalimis kovojant su džihadistų judėjimais ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir tuo tikslu įgyvendinant teisines, institucines ir praktines kovai su terorizmu skirtas sienų kontrolės priemones ir didėjančios smurtinės religinės radikalizacijos prevencijos priemones;

                  2.

                  paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Kirgizijos Respublikos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui.

         (1)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 91.

         (2)  OL C 58, 2018 2 15, p. 119.

         (3)  OL C 300, 2016 2 18, p. 10.

         (4)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 92.

         (5)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 80.

         (6)  OL C 208, 2016 6 10, p. 177.


title: Tarybos rekomendacija 2020 m. lapkričio 24 d. dėl profesinio rengimo ir mokymo siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo 2020/C 417/01

text:
               2020 12 2

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 417/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2020 m. lapkričio 24 d.
      dėl profesinio rengimo ir mokymo siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo
      (2020/C 417/01)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 166 ir 165 straipsnius,
      atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (1) švietimas ir profesinio bei tęstinio mokymo galimybės laikomi viena iš pagrindinių teisių, o pagal Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus numatomos vienodos galimybės iki 2030 m. visoms moterims ir vyrams gauti prieinamą ir kokybišką techninį, profesinį ir tretinį išsilavinimą, įskaitant universitetinį išsilavinimą, ir tai, kad gerokai padaugės jaunimo ir suaugusiųjų, turinčių atitinkamų įgūdžių, įskaitant techninius ir profesinius įgūdžius, reikalingų įsidarbinti, turėti deramą darbo vietą ir užsiimti verslu;

                  (2)

                  2017 m. lapkričio 17 d. paskelbtame Europos socialinių teisių ramstyje (2) nustatyti tam tikri principai siekiant remti sąžiningas ir sklandžiai veikiančias darbo rinkas ir socialinės gerovės sistemas, įskaitant pirmąjį principą dėl teisės į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą ir ketvirtąjį principą dėl aktyvus užimtumo rėmimo;

                  (3)

                  kokybiškos ir inovatyvios profesinio rengimo ir mokymo sistemos žmonėms suteikia darbui, asmeniniam tobulėjimui ir pilietiškumui reikalingų įgūdžių, kurie gali padėti jiems prisitaikyti prie dvejopos skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos ir ją įgyvendinti, sėkmingai tvarkytis esant kritinėms aplinkybėms ir įveikti ekonominius sukrėtimus, kartu taip pat remdamos ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą. Tokios sistemos žmonėms suteikia įgūdžių, kurie padeda jiems gauti darbą ar kurti darbo rinkoje paklausias darbo vietas;

                  (4)

                  veiksmingos profesinio rengimo ir mokymo politikos priemonės ypač svarbios norint įgyvendinti SESV 145 straipsnyje nustatytą tikslą – ugdyti kvalifikuotą, apmokytą ir gebančią prisitaikyti darbo jėgą bei skatinti darbo rinkas, prisitaikančias prie ekonomikos pokyčių;

                  (5)

                  Komisijos komunikatas „Europos žaliasis kursas“ (3) yra naujoji Europos augimo strategija, kuria siekiama pertvarkyti Europos ekonomiką ir visuomenę ir nukreipti jas tvaresniu keliu. Mokyklos, profesinio mokymo įstaigos ir universitetai turi puikių galimybių kalbėtis su mokiniais, tėvais, įmonėmis ir platesne bendruomene apie tai, kokių pokyčių reikia sėkmingai pertvarkai. Norint pajusti žaliosios pertvarkos teikiamą naudą reikia, kad darbuotojai aktyviai keltų kvalifikaciją ir persikvalifikuotų;

                  (6)

                  Komisijos komunikate „Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti“ (4) akcentuojama, kad pagal Europos įgūdžių darbotvarkę, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo (5), ir kartu pateikiamą pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl profesinio rengimo ir mokymo daugiausia dėmesio reikia skirti įgūdžiams, įsidarbinamumui ir žmogiškajam kapitalui. Jame taip pat pranešama apie tolesnį darbą, susijusį su Europos švietimo erdve, ir apie naują bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis švietimo ir mokymo srityje sistemą;

                  (7)

                  Komisijos komunikate „Nauja Europos pramonės strategija“ (6) raginama imtis ryžtingų veiksmų, kad mokymasis visą gyvenimą taptų tikrove visiems ir būtų užtikrinta, kad švietimas bei mokymas neatsiliktų nuo dvejopos pertvarkos ir padėtų ją įgyvendinti. Be to, jame raginama užtikrinti, kad aukštojo mokslo ir profesinio rengimo ir mokymo sistemos parengtų darbo rinkai daugiau mokslininkų, inžinierių ir techninių specialistų. Naujajame žiedinės ekonomikos veiksmų plane (7) ir 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje (8) pabrėžiamas lemiamas įgūdžių vaidmuo pereinant prie žaliosios ir švarios ekonomikos;

                  (8)

                  Komisijos komunikate „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (9) pabrėžiama, kad kvalifikuotų darbuotojų ar patyrusių vadovų trūkumas tapo viena didžiausių problemų ketvirtadaliui ES labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), o kvalifikuotų darbuotojų trūkumas yra viena didžiausių kliūčių naujoms investicijoms ES. Profesinis rengimas ir mokymas yra ypač svarbūs MVĮ, siekiant užtikrinti, kad jų darbuotojai turėtų reikalingų įgūdžių;

                  (9)

                  Komisijos komunikate „Lygybės Sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (10) pabrėžiama profesinio rengimo ir mokymo svarba vyrams ir moterims, norint užtikrinti tų profesijų, kuriose tradiciškai dominuoja vyrai arba moterys, atstovų lyčių pusiausvyrą ir taip kovoti su lyčių stereotipais;

                  (10)

                  Komisijos komunikate „ES biudžetas Europos ekonomikos gaivinimo planui įgyvendinti“ (11) išdėstytas drąsus visapusiškas Europos ekonomikos gaivinimo planas, grindžiamas skubia Europos ekonomikos gaivinimo priemone („Next Generation EU“) ir sustiprinta 2021–2027 m. daugiamete finansine programa. Šis planas grindžiamas solidarumu ir sąžiningumu, jame visapusiškai vadovaujamasi bendrais Sąjungos principais ir vertybėmis. Šiame plane nurodoma, kaip suteikti postūmį Europos ekonomikai, paskatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir padaryti taip, kad ekonomika būtų sąžiningesnė, atsparesnė ir tvaresnė ateities kartų labui;

                  (11)

                  nuo 2013 m. pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą (12) teikiama pagalba jaunuoliams įsilieti į darbo rinką – netekus darbo ar baigus mokslus per keturis mėnesius jiems pateikiamas kokybiškas darbo, tęstinio švietimo, pameistrystės ar stažuotės pasiūlymas. Profesinis rengimas ir mokymas yra veiksmingas būdas užtikrinti sklandų jaunuolių, kuriems gresia atskirtis, perėjimą į darbo rinką. Ateityje patrauklus ir darbo rinkos poreikius atitinkantis profesinis rengimas ir mokymas, visų pirma pameistrystės programos, gali atlikti dar svarbesnį vaidmenį pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą, apsaugodamas jaunuolius nuo bedarbystės ir parengdamas juos pasinaudoti būsimomis darbo rinkos galimybėmis, ypač tomis, kurios yra žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos dalis;

                  (12)

                  Komisijos pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl „Europos socialinio fondo+“ (ESF+) siekiama užtikrinti, kad profesinio rengimo ir mokymo sistema labiau atitiktų darbo rinkos poreikius ir kad visi turėtų vienodas mokymosi visą gyvenimą galimybes – kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti;

                  (13)

                  Komisijos pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, nustatyta, kad turėtų būti išlaikytas 2014–2020 m. programos, apimančios mokymąsi įvairiuose kontekstuose (formalųjį, neformalųjį ir savaiminį) ir visais gyvenimo etapais, integruotumas, kad būtų galima paskatinti lanksčiojo mokymosi trajektorijas, leidžiant žmonėms įgyti kompetencijų, kurių reikia XXI a. iššūkiams įveikti;

                  (14)

                  ši rekomendacija paremta įvairiomis Europos lygmeniu plėtojamomis švietimo, mokymo ir įgūdžių įgijimo iniciatyvomis, apibendrintoms I priede; ji padės įgyvendinti Europos įgūdžių darbotvarkę, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo, atnaujintą Skaitmeninio švietimo veiksmų planą, Europos švietimo erdvę ir Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą;

                  (15)

                  šia rekomendacija siekiama įgyvendinti Europos švietimo erdvės tikslą sukurti tikrą Europos mokymosi erdvę, kurioje kokybiškam ir įtraukiam švietimui ir mokymui nekliudo sienos ir kuria siekiama pašalinti kliūtis aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių pripažinimui ir dedamos pastangos užtikrinti sklandesnį tarpvalstybinį mokymo ir mokymosi visą gyvenimą rezultatų pripažinimą;

                  (16)

                  remiantis 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos rezoliucija (13) priimtais glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje (Kopenhagos procesas) prioritetais, kokybiško ir lankstaus profesinio rengimo ir mokymo bei tarpvalstybinio judumo tikslai ir toliau yra 2010 m. Briugės komunikate atsakingų ministrų apibrėžtos bendros profesinio rengimo ir mokymo modernizavimo vizijos pagrindas;

                  (17)

                  2015 m. birželio 22 d. Rygos išvadose už profesinį rengimą ir mokymą atsakingi ministrai susitarė dėl šiai vizijai paremti reikalingų prioritetų, kurie buvo įtraukti į 2015 m. Tarybos ir Komisijos Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) įgyvendinimo bendrą ataskaitą (14) ir į 2016 m. Naują Europos įgūdžių darbotvarkę (15), taip suteikiant dar vieną rimtą paskatą plėtoti tokią Sąjungos profesinio rengimo ir mokymo (PRM) politiką, kuria daugiau dėmesio skiriama jo patrauklumui ir kokybei;

                  (18)

                  pagal 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos (EQAVET) sukūrimo (16) nustatyta orientacinė sistema, skirta padėti valstybėms narėms pagerinti jų profesinio rengimo ir mokymo sistemų kokybę ir padėti didinti profesinio rengimo ir mokymo politikos vystymo skaidrumą tarp valstybių narių. Per dešimtį EQAVET įgyvendinimo metų buvo skatinamos reformos nacionalinėse kokybės užtikrinimo sistemose, tačiau reikšmingai neprisidėta didinant kokybės užtikrinimo tvarkos skaidrumą. Be to, ji daugiausia buvo taikoma mokyklose vykdomam pirminiam profesiniam rengimui ir mokymui. Todėl 2009 m. EQAVET sistemą reikėtų įtraukti į šią rekomendaciją ir ją papildyti elementais, kuriais šalinami šios sistemos įgyvendinimo trūkumai, susiję su mokymosi rezultatų kokybe, sertifikavimu ir vertinimu, konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais, mokytojų ir instruktorių vaidmeniu, mokymusi darbo vietoje ir profesinio rengimo ir mokymo lankstumu. Siekiant pagerinti tarpusavio mokymąsi, padidinti profesinio rengimo ir mokymo kokybės užtikrinimo tvarkos skaidrumą ir nuoseklumą bei sustiprinti ES valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą, reikėtų pradėti taikyti kokybės užtikrinimo sistemų tarpusavio vertinimą ES lygmeniu;

                  (19)

                  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVET) sukūrimo (17) nustatytas tikslas pagerinti mokymosi rezultatų pripažinimą, kaupimą ir perkėlimą, paremti judumą ir mokymąsi visą gyvenimą, taip pat nustatyti ES kreditų sistemą profesinio rengimo ir mokymo srityje. Per dešimt ECVET įgyvendinimo metų ši sistema labai padėjo plėtoti kokybiškesnę judumo – taikant ir dokumentuojant mokymosi rezultatų vienetus. Vis dėlto ECVET taškų principas plačiai taikomas nebuvo ir pagal ECVET nepavyko išvystyti Europos kreditų sistemos profesinio rengimo ir mokymo srityje. Todėl į šią Tarybos rekomendaciją turėtų būti įtraukti pagrindiniai su lankstumu susiję ECVET principai (pvz., mokymosi rezultatų vienetai). ECVET priemones (pvz., mokymosi susitarimus ir susitarimų memorandumus), kuriomis remiamas pagal profesinio mokymo programas besimokančių asmenų judumas, reikėtų toliau plėtoti atsižvelgiant į kitas ES priemones, pvz., pagal programą „Erasmus+“ remiamas priemones. Profesinėms kvalifikacijoms po vidurinės mokyklos ir tretinio lygmens profesinėms kvalifikacijoms galima taikyti jau naudojamą Europos kreditų perkėlimo sistemą;

                  (20)

                  2018 m. kovo 15 d. Tarybos rekomendacijoje dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos (18) nustatyta 14 pagrindinių kriterijų, kuriais valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai turėtų vadovautis rengdami kokybiškas ir veiksmingas pameistrystės programas, užtikrindami tiek su darbu susijusius įgūdžius, tiek asmeninį pameistrių tobulėjimą;

                  (21)

                  CEDEFOP vykdytos prioritetų, dėl kurių buvo susitarta 2015 m. birželio 22 d. Rygos išvadose, stebėsenos rezultatai rodo, kad tam tikrose srityse šalys padarė pažangą įgyvendindamos profesinio rengimo ir mokymo modernizavimo darbotvarkę, visų pirma kiek tai susiję su pameistryste ir mokymusi darbo vietoje, kokybės užtikrinimu, įgūdžių numatymo mechanizmų diegimu ir patariamųjų organų, kuriuose dalyvauja socialiniai partneriai, sukūrimu ir su didesnėmis galimybėmis keisti studijų kryptį bei lankstumu ir pastaruoju metu – su didesniu dėmesiu skaitmeniniams įgūdžiams. Vis dėlto kalbant apie žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, reikia gerokai plėsti ir tobulinti profesinio rengimo ir mokymo pasiūlą tiek jaunuoliams, tiek suaugusiesiems, kartu taip pat didinant pirminio profesinio rengimo ir mokymo patrauklumą ir kokybę;

                  (22)

                  daugybė šalių įgyvendina iniciatyvas, skirtas profesinio rengimo ir mokymo meistriškumui skatinti ir profesiniam rengimui ir mokymui glaudžiau sieti su inovacijų ir įgūdžių ekosistemomis. Remiantis šiais pavyzdžiais sėkmingai išbandyta profesinio meistriškumo centrų koncepcija siekiant, kad šie centrai taptų pavyzdinėmis pasaulinio lygmens konkrečių sričių profesinio mokymo vietomis, skirtomis tiek pirminiam mokymui, tiek tęstiniam kvalifikacijos kėlimui ir perkvalifikavimui;

                  (23)

                  2018 m. gruodžio mėn. priimtoje nuomonėje dėl profesinio rengimo ir mokymo ateities Profesinio mokymo patariamasis komitetas pateikė kokybiško, įtraukaus ir visą gyvenimą trunkančio profesinio rengimo ir mokymo, atitinkančio dėl ekonominių, technologinių ir visuomeninių pokyčių kylančius ateities poreikius, viziją. Šioje nuomonėje Komisijos paprašyta parengti pasiūlymą (visa apimančios Tarybos rekomendacijos forma) racionalizuoti ir konsoliduoti ES profesinio rengimo ir mokymo politikos sistemą, jos valdymą ir turimas priemones;

                  (24)

                  kadangi ši rekomendacija yra neprivaloma, ji atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus ir turėtų būti įgyvendinama vadovaujantis Europos teise, nacionaline teise ir praktika; šia rekomendacija visų pirma nedaromas poveikis Direktyvai 2005/36/EB (19) su pakeitimais, padarytais Direktyva 2013/55/ES (20) dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir joje nustatytos automatinio pripažinimo tvarkos.
                  Atsižvelgdama į toliau pateikiamą profesinio rengimo ir mokymo apibrėžtį:
                  šioje rekomendacijoje profesinis rengimas ir mokymas – tai rengimas ir mokymas, kuriuo siekiama jaunimui ir suaugusiesiems suteikti žinių, įgūdžių ir kompetencijų, reikalingų konkrečioms profesijoms ar plačiau darbo rinkoje (21). Šis rengimas ir mokymas gali būti vykdomas formalioje ir neformalioje aplinkoje visais Europos kvalifikacijų sandaros lygiais, įskaitant, jei taikytina, tretinį lygį,

            REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS:
      atsižvelgiant į nacionalinę ir Sąjungos teisę, turimus išteklius, nacionalinius prioritetus ir aplinkybes, įskaitant socialinę ir ekonominę padėtį bei nacionalinių PRM sistemų ypatumus, ir glaudžiai bendradarbiaujant su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais:

                  a)

                  dirbti siekiant įgyvendinti profesinio rengimo ir mokymo politiką, kuria:

                              —

                              jaunuoliams ir suaugusiesiems suteikiama žinių, įgūdžių ir kompetencijų, leidžiančių laisvai jaustis kintančioje darbo rinkoje ir visuomenėje, valdyti ekonomikos atsigavimą ir teisingą žaliąją bei skaitmeninę pertvarką demografinių pokyčių laikais ir esant bet kokioms ekonomikos sąlygoms,

                              —

                              skatinamas įtraukumas ir lygios galimybės ir prisidedama užtikrinant atsparumą, socialinį sąžiningumą ir gerovę visiems ir

                              —

                              propaguojamos Europos profesinio rengimo ir mokymo sistemos tarptautiniu mastu, kad jos būtų pripažįstamos kaip pavyzdinės pasaulio mastu pagal profesinio mokymo programas besimokantiems asmenims;

                  b)

                  imtis veiksmų ir investuoti siekiant įgyvendinti šią politiką, remiantis toliau 1–21 punktuose apibrėžtais principais, ir

                  c)

                  dirbti, kad iki 2025 m. būtų pasiekti šie ES lygmens tikslai (22), esantys atitinkamų Europos stebėsenos sistemų dalimi, be kita ko švietimo ir mokymo ir socialinės bei užimtumo politikos srityse:

                              —

                              įsidarbinusių PRM absolventų dalis turėtų būti bent 82 % (23),

                              —

                              60 proc. neseniai PRM įstaigas baigusių absolventų profesinio rengimo ir mokymo metu dalyvavo mokyme darbo vietoje (24). Šis tikslas siejamas su visų formų mokymusi darbo vietoje. Tokiu būdu taip pat bus galima išplėsti pameistrystės galimybes, kurios gali būti remiamos pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą,

                              —

                              8 proc. pagal PRM programas besimokančių asmenų naudojasi judumo mokymosi tikslais užsienyje galimybėmis (25).

         Profesinis rengimas ir mokymas sugeba greitai prisitaikyti prie darbo rinkos pokyčių

                  1.

                  PRM programos siūlo subalansuotą prie visų ekonomikos ciklų, kintančių darbo vietų ir darbo metodų gerai pritaikytų profesinių įgūdžių, įskaitant techninius įgūdžius, ir bendrųjų gebėjimų (26), įskaitant patikimus pagrindinius, skaitmeninius, universaliuosius, žaliuosius ir kitus gyvenimo įgūdžius, derinį, suteikiantį tvirtą atsparumo, mokymosi visą gyvenimą, užimtumo visą gyvenimą, socialinės įtraukties, aktyvaus pilietiškumo ir asmeninio tobulėjimo pagrindą;

                  2.

                  2PRM planai, mokymo programos ir kvalifikacijos reguliariai atnaujinami, kai aktualu, remiantis su įgūdžiais susijusios informacijos rinkimu (t. y. absolventų karjeros stebėjimo sistemomis, įgūdžių numatymo mechanizmais, be kita ko, sektorių ir regionų lygmenimis);

                  3.

                  PRM paslaugų teikėjai, priklausomai nuo nacionalinių aplinkybių, turi atitinkamą autonomiją, lankstumą, paramą ir finansavimą, kad savo mokymo pasiūlą pritaikytų prie kintančių įgūdžių poreikių, žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos ir ekonomikos ciklų, tuo pat metu užtikrindami kokybę;

                  4.

                  į visų lygių PRM programas įtraukiami mokymosi darbo vietoje elementai, kurie toliau plečiami ir taikomi tęstiniam profesiniam rengimui ir mokymui; toliau vystomos pameistrystės programos (27), siekiant išplėsti pasiūlymus pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą (28); jas papildo tinkama parama (29) ir priemonės, skirtos pameistrystės programų pasiūlai stabilizuoti ir konkretiems iššūkiams, su kuriais susiduria mažosios įmonės, įveikti; siekiant sukurti mokymosi darbo vietoje galimybes įvairiuose ekonomikos sektoriuose, darbdaviams galėtų būti numatytos skatinamosios priemonės, atitinkančios nacionalines aplinkybes.

         Profesinio rengimo ir mokymo pagrindas yra lankstumas ir tobulėjimo galimybės

                  5.

                  PRM programos yra orientuotos į besimokančiuosius, jos sudaro galimybes tiesioginiam ir skaitmeniniam ar mišriajam mokymuisi, siūlo lanksčias ir į modulius suskirstytas kryptis, grindžiamas neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų pripažinimu, ir išplečia profesinės karjeros bei tolesnio mokymosi galimybes. Tęstinio profesinio mokymo programos parengtos taip, kad būtų galima jas pritaikyti prie darbo rinkos, sektorinių ar individualių kvalifikacijos kėlimo ar persikvalifikavimo poreikių;

                  6.

                  PRM programos grindžiamos moduliais arba mokymosi rezultatų vienetais, taikomi patvirtinimo mechanizmai, kuriais sudaromos galimybės perkelti, pripažinti ir kaupti atskiro asmens mokymosi rezultatus, siekiant atitinkamai įgyti kvalifikaciją, dalinę kvalifikaciją –priklausomai nuo to, kas aktualu nacionaliniame kontekste. (30) Pagrindinis pirminio profesinio rengimo ir mokymo tikslas – siekti įgyti visą kvalifikaciją.

         Profesinis rengimas ir mokymas yra inovacijų ir ekonomikos augimo varomoji jėga; tai pasirengimas skaitmeninei ir žaliajai pertvarkai ir darbo rinkoje labai paklausioms profesijoms

                  7.

                  PRM įgyja atsparumo, kai yra įtraukiamas į ekonomikos, pramonės ir inovacijų strategijas, įskaitant strategijas, susijusias su ekonomikos gaivinimu, žaliąja ir skaitmenine pertvarka. Dėl to reikia gerokai pritaikyti ir (arba) išplėsti tęstinio PRM pasiūlą, ypač suaugusiems, skatinant įgyti verslumo, skaitmeninių ir žaliųjų įgūdžių;

                  8.

                  profesinės kompetencijos centrai veikia kaip katalizatoriai vietos verslo investicijoms, remdami ekonomikos gaivinimą, žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, Europos ir regioninio lygmens inovacijų ir pažangiųjų specializacijų strategijas, PRM plėtrą, įskaitant aukštesnius kvalifikacijos lygius (EKS 5–8 lygis), atsižvelgiant į nacionalinį kontekstą, ir teikia tokias inovatyvias paslaugas kaip klasterius ir verslo inkubatorius startuoliams ir MVĮ skirtas technologines inovacijas, taip pat novatoriškus perkvalifikavimo sprendimus darbuotojams, kuriems gresia atleidimas;

                  9.

                  PRM įstaigos turi prieigą prie naujausios infrastruktūros, yra parengusios skaitmeninimo strategijas (31), atsižvelgdamos į nacionalinį kontekstą, ir į savo programas bei organizacinį valdymą įtraukia aplinkos ir socialinio tvarumo aspektus, taip prisidėdamos prie JT darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo.

         Profesinis rengimas ir mokymas yra patrauklus pasirinkimas, grindžiamas moderniu ir suskaitmenintu mokymo paslaugų teikimu ir (arba) įgūdžių ugdymu

                  10.

                  Pirminis ir tęstinis profesinis rengimas ir mokymas yra mokymosi visą gyvenimą dalis. Lankstūs ir galimybes keisti studijų kryptį suteikiantys būdai leidžia judėti tiek tarp pirminio ir tęstinio PRM, tiek tarp bendrojo lavinimo ir auštojo mokslo sistemų;

                  11.

                  PRM programos (EKS 5–8 lygis) toliau vystomos, kad patenkintų didėjantį aukštesnio lygio profesinių įgūdžių poreikį priklausomai nuo nacionalinių aplinkybių;

                  12.

                  PRM programos įgyvendinamos taikant tinkamą derinį, kurį sudaro atvira, skaitmeninė ir aktyvaus mokymosi aplinka, į kurią įeina mokymuisi palankios darbo vietos ir prie kurios prisideda moderni ir prieinama infrastruktūra, įranga ir technologijos, taip pat lankstūs pedagoginiai metodai ir priemonės, pavyzdžiui, IRT paremtos simuliacijos, virtuali ir papildyta realybė, kurios didina profesinio mokymo prieinamumą ir veiksmingumą, be kita ko, ir mažosioms įmonėms (32);

                  13.

                  PRM mokytojai, instruktoriai ir kiti darbuotojai dalyvauja pirminiame ir tęstiniame profesiniame tobulėjime tam, kad užtikrintų aukštą mokymo kokybę, tobulintų techninius bei skaitmeninius įgūdžius ir veiksmingus novatoriškus mokymo metodus, įskaitant mokymą virtualioje aplinkoje; vadovaujantis modernia profesinio ir skaitmeninio mokymo pedagogika, dirbtų su skaitmeninėmis mokymosi priemonėmis įvairioje bei daugiakultūrėje aplinkoje. Jų karjera tampa patrauklesnė taikant įvairesnius įdarbinimo metodus, gerinant karjeros galimybes (33) ir stiprinant PRM srities mokytojų ir (arba) instruktorių, bendrovių ir kitų darbo vietų bendradarbiavimą;

                  14.

                  strateginis požiūris į tarptautinį bendradarbiavimą PRM srityje, be kita ko, ES pasienio regionuose, grindžiamas tarptautinimo strategijomis. Tokiomis strategijomis pasauliniu mastu propaguojama sėkminga nacionalinė praktika, jos gali būti įgyvendinamos įvairiomis priemonėmis, pavyzdžiui, pasitelkiant besimokančių asmenų ir mokytojų ir (arba) instruktorių judumą, taip pat bendrai rengiantis tarptautiniams profesinių gebėjimų konkursams ir juose dalyvaujant;

                  15.

                  užtikrinamas pagal PRM programas besimokančių asmenų ir darbuotojų judumas mokymosi tikslais (įskaitant virtualųjį judumą, ilgalaikį judumą ir judumą į trečiąsias šalis); tai daryti lengviau, kai taikomi ir pripažįstami mokymosi rezultatų vienetai ir atitinkamos europinės priemonės (34);

                  16.

                  kokybiškomis visą gyvenimą trunkančio mokymosi ir profesinio orientavimo paslaugomis užtikrinama aiški ir vartotojui naudoti patogi informacija apie mokymosi, karjeros ir patvirtinimo galimybes visoje ES, visapusiškai pasinaudojant Europass ir kitomis skaitmeninėmis paslaugomis.

         Profesinis rengimas ir mokymas skatina lygias galimybes

                  17.

                  PRM programos yra įtraukios ir prieinamos pažeidžiamų grupių žmonėms, pavyzdžiui, asmenims su negalia, menkų įgūdžių / žemos kvalifikacijos asmenims, mažumų atstovams, migrantų kilmės asmenims ir asmenims, turintiems mažiau galimybių dėl jų geografinės padėties ir (arba) nepalankios socialinės ir ekonominės padėties. Tikslinės priemonės ir lankstūs mokymo būdai užkerta kelią ankstyvajam pasitraukimui iš švietimo ir mokymo sistemos ir remia perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką;

                  18.

                  PRM programos, visų pirma pažeidžiamų grupių asmenims ir žmonėms kaimo ar atokiose vietovėse, prieinamos per skaitmeninio mokymosi platformas, naudojant atitinkamas priemones, įrangą ir interneto ryšį;

                  19.

                  tikslinėmis priemonėmis skatinama tradiciškai vyriškomis ar moteriškomis laikomų profesijų atstovų lyčių pusiausvyra ir sprendžiamos kitos su lytimi ir kitais stereotipais susijusios problemos.

         Profesinis rengimas ir mokymas grindžiamas kokybės užtikrinimo kultūra

                  20.

                  Nacionalinėse tiek pirminio, tiek tęstinio profesinio mokymo kokybės užtikrinimo sistemose naudojama II priede aprašyta Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinė sistema (EQAVET sistema). Ji taikoma visose viešųjų ir privačiųjų paslaugų teikėjų vykdomo profesinio rengimo ir mokymo aplinkose (pvz., mokyklose, mokantis darbo vietoje, įskaitant pameistrystės programas) ir visų tipų mokymuisi (skaitmeniniam, tiesioginiam ar mišriajam) ir yra paremta PRM kokybės užtikrinimo orientacinių aprašų ir bendrų pamatinių rodiklių rinkiniu, taikomu tiek sistemos, tiek paslaugos teikėjo lygmeniu, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, kaip nurodyta II priede;

                  21.

                  PRM skirti nacionaliniai kokybės užtikrinimo informaciniai punktai ir toliau suburia visus atitinkamus nacionalinio ir regioninio lygmens suinteresuotuosius subjektus siekiant:

                              —

                              imtis konkrečių iniciatyvų įgyvendinti ir toliau plėtoti EQAVET sistemą,

                              —

                              informuoti ir sutelkti įvairius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant profesinės kompetencijos centrus, kad jie prisidėtų prie EQAVET sistemos įgyvendinimo,

                              —

                              remti įsivertinimą kaip papildomą ir veiksmingą kokybės užtikrinimo priemonę, leidžiančią įvertinti sėkmę ir nustatyti tobulintinas sritis, be kita ko, susijusias su PRM sistemų ir įstaigų skaitmenine parengtimi,

                              —

                              aktyviai dalyvauti Europos PRM kokybės užtikrinimo tinklo veikloje,

                              —

                              teikti nacionalinių kokybės užtikrinimo priemonių, paremtų EQAVET sistema, atnaujintus aprašus,

                              —

                              dalyvauti vykdant ES lygmens kokybės užtikrinimo tarpusavio vertinimą (35), siekiant pagerinti kokybės užtikrinimo priemonių skaidrumą bei nuoseklumą ir sustiprinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą.

         Įgyvendinimas nacionaliniu lygmeniu

      Valstybėms narėms drauge su socialiniais partneriais ir kitais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais rekomenduojama imtis veiksmų šiai politikai įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu. Tam jie turėtų:

                  22.

                  remti tvarias partnerystes siekiant užtikrinti PRM valdymą, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes ir, kai aktualu, pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes; įtraukti socialinius partnerius ir visus susijusius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant PRM įstaigas, pramonę ir bet kokio dydžio įmones, viešąsias ir privačiąsias užimtumo tarnybas, PRM mokytojus ir instruktorius bei jų atstovus, tokius tarpininkus kaip pramonės, prekybos ir amatų rūmus, profesines ir sektorių organizacijas, Jaunimo garantijos iniciatyvos, ESF ir kitų ES iniciatyvų nacionalinius koordinatorius, informacinių technologijų sektorių, profesinės kompetencijos centrus, klasterius, besimokančiųjų ir jų tėvų organizacijas, taip pat vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijas; tokius partnerystės ryšius skatinti regioniniu ir sektorių lygmenimis;

                  23.

                  kuo geriau pasinaudoti tokiomis Europos skaidrumo užtikrinimo priemonėmis kaip Europos kvalifikacijų sandara, Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistema (ECTS), Europass ir Europos įgūdžių, gebėjimų, kvalifikacijos ir profesijų klasifikatorius (ESCO), palengvinti kvalifikacijų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinį tarpusavio pripažinimą (36), besimokantiems asmenims sudaryti galimybę pasinaudoti įvairiomis Europass funkcijomis (pvz., internetiniame profilyje, kuris naudojamas profesiniam orientavimui, judumo patirčiai, įrašyti savo patirtį, įgūdžius ir kvalifikaciją, gauti skaitmeniniu parašu patvirtintą pažymėjimą, taip pat gauti pasiūlymų, ieškoti informacijos apie mokymosi ir darbo galimybes, kvalifikacijas, patvirtinimą, pripažinimą ir pan.);

                  24.

                  kuo geriau pasinaudoti Europos Sąjungos fondais ir priemonėmis, pagal kurias remiamos PRM reformos, be kita ko, skaitmeninimo ir aplinkosauginio tvarumo srityse, ir (arba) į jas investuojama, pavyzdžiui, priemone „Next Generation EU“ (ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone, REACT-EU), „Europos socialiniu fondu +“, SURE, Europos regioninės plėtros fondu, „InvestEU“, „Erasmus+“, „Europos horizontu“, INTERREG, Skaitmeninės Europos programa, Teisingos pertvarkos mechanizmu, Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai ir Modernizavimo fondu; skatinti tolesnes investicijas tiek į viešojo, tiek į privačiojo sektoriaus PRM;

                  25.

                  per 18 mėnesių nuo šios rekomendacijos priėmimo, remiantis atitinkamomis esamomis nacionalinėmis priemonėmis ir finansinėmis programomis, apibrėžti priemones, kurių reikia imtis šiai rekomendacijai įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu ir vykdyti su jų įgyvendinimu susijusią tolesnę veiklą, be kita ko, tinkamai nacionaliniu lygmeniu paskirstant nacionalinius išteklius ir daug dėmesio skiriant skaitmeninimo ir aplinkosauginio tvarumo integravimui į visą PRM sektorių, tinkamai atsižvelgiant į PRM įstaigų atsakomybę ir (arba) savarankiškumą nacionaliniame kontekste.

            PALANKIAI VERTINA KOMISIJOS KETINIMĄ DERAMAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ:
      įgyvendinti Sąjungos PRM politiką, kuria remiami valstybių narių veiksmai, be kita ko, tokiais būdais:

                  26.

                  užtikrinant ES PRM politikos veiksmingą valdymą, pasitelkus trišalį Profesinio mokymo patariamąjį komitetą ir vadovaujantis tęstine darbo programa, bendradarbiaujant su PRM srities generaliniais direktoriais (37), besimokančių asmenų atstovais ir PRM paslaugų teikėjais;

                  27.

                  užtikrinant, kad į ES PRM politiką būtų visapusiškai atsižvelgta vykdant ES ekonomikos gaivinimo planą, Europos žaliąjį kursą, naują Europos pramonės strategiją ir Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategiją ir kad ji būtų nuosekliai ir darniai integruota į Europos įgūdžių darbotvarkę, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo, Skaitmeninio švietimo veiksmų planą, bendrą Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje programą ir Europos švietimo erdvę;

                  28.

                  toliau stiprinant paramą pameistrystės struktūrinėms reformoms teikiant pameistrystės rėmimo paslaugas ir suteikus naują postūmį Europos pameistrystės aljansui, užtikrinant sinergiją su Jaunimo garantijų iniciatyva, palaipsniui išplečiant PRM rėmimo paslaugas bendradarbiaujant su CEDEFOP;

                  29.

                  kartu su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, EKS patariamojoje grupėje, išnagrinėjant mikrokredencialų koncepciją ir naudojimą, įskaitant PRM srityje, kaip siūloma Europos įgūdžių darbotvarkėje;

                  30.

                  paremiant tikslą palaipsniui įsteigti ir išplėtoti profesinės kompetencijos centrų Europos platformas ir kartu su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais išnagrinėjant pagrindinių Europos profesinių profilių galimybes; tai būtų Europass platformos dalis, kurią esant galimybei papildytų profesinis skaitmeninis turinys, parengtas remiantis Europos skaidrumo užtikrinimo priemonėmis, kad būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas besimokančių asmenų ir darbuotojų judumui ir kvalifikacijų skaidrumui bei pripažinimui;

                  31.

                  lemiant kokybinį veiksmingą PRM paslaugų skaitmeninimą tiek mokymuisi mokykloje, tiek mokymuisi darbo vietoje, paskatinus naudotis Europos kompetencijos programomis (38) ir įsivertinimo priemonėmis (39), ir įvertinant galimybę ES mastu atlikti PRM mokyklų tyrimą;

                  32.

                  stiprinant Europos pameistrystės aljansą ir skaitmeninių įgūdžių ir darbo koalicijas, kaip paskelbta Europos įgūdžių darbotvarkėje;

                  33.

                  propaguojant Europos PRM sistemas tarptautiniame kontekste, kad jos būtų pripažintos kaip pavyzdinės pasaulio mastu pagal PRM programas besimokantiems asmenims, be kita ko, remiant PRM sistemų tarptautinimą, kiek tai susiję ir su ES šalimis kandidatėmis bei Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančiomis šalimis (bendradarbiaujant su Europos mokymo fondu), profesinių gebėjimų konkursus ir komunikacijos kampanijas, kuriais siekiama didinti PRM patrauklumą ir gerinti jo įvaizdį, taip pat suteikiant vartotojui patogią prieigą prie informacijos apie PRM ir susijusias karjeros galimybes, remiantis Europass funkcijomis ir toliau jas plėtojant;

                  34.

                  PRM srityje bendradarbiaujant su tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma EBPO, TDO, UNESCO ir Pasaulio banku;

                  35.

                  remiant valstybių narių pastangas įgyvendinti šią rekomendaciją, stiprinant PRM įstaigų pajėgumus, įskaitant jų skaitmeninimą ir aplinkosauginį tvarumą, ir skatinant PRM srities mokslinius tyrimus nacionaliniu ir ES lygmenimis pasinaudojant susijusių Sąjungos fondų ir programų (priemonės „Next Generation EU“ (ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, REACT-EU), „Europos socialinio fondo +“, SURE, Europos regioninės plėtros fondo, „InvestEU“, „Erasmus+“, „Europos horizonto“, INTERREG, Skaitmeninės Europos programos, Teisingos pertvarkos mechanizmo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir Modernizavimo fondo) lėšomis;

                  36.

                  užtikrinant kokybinę ir kiekybinę stebėseną, atitinkančią šioje rekomendacijoje apibrėžtus bendruosius tikslus bei kitus aktualius duomenis, be kita ko, susijusius su investicijomis, ir įtraukiant šiuos duomenis į Europos semestro procesą bei susijusias Europos stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemas ir kas penkerius metus teikiant Tarybai šios rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitas, kurios būtų paremtos nacionaliniu bei Europos lygmenimis turimais duomenimis ir metiniais CEDEFOP stebėsenos rezultatais.

            Šia rekomendacija pakeičiama 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos (EQAVET) sukūrimo ir 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVET) sukūrimo.

         Priimta Briuselyje 2020 m. lapkričio 24 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            M. ROTH

         (1)  OL C 326, 2012 10 26, p. 391.

         (2)  Dok. 13129/17.

         (3)  Dok. COM(2019) 640 final.

         (4)  Dok. COM(2020) 14 final.

         (5)  Dok. COM(2020) 274 final.

         (6)  Dok. COM(2020) 102 final.

         (7)  Dok. COM(2020) 98 final.

         (8)  Dok. COM(2020) 380 final.

         (9)  Dok. COM(2020) 103 final.

         (10)  Dok. COM(2020) 152 final.

         (11)  Dok. COM(2020) 442 final.

         (12)  2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (OL C 120, 2013 4 26, p. 1).

         (13)  OL C 13, 2003 1 18, p. 2.

         (14)  OL C 417, 2015 12 15, p. 25.

         (15)  Dok. COM(2016) 381 final.

         (16)  OL C 155, 2009 7 8, p. 1.

         (17)  OL C 155, 2009 7 8, p. 11.

         (18)  OL C 153, 2018 5 2, p. 1.

         (19)  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/26/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 22).

         (20)  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/55/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (IMI reglamentas) (OL L 354, 2013 12 28, p. 132).

         (21)  Remiantis CEDEFOP apibrėžtimi – Europos profesinio mokymo plėtros centras: Europos švietimo ir mokymo politikos terminija, 2014 m.

         (22)  Šie tikslai apibrėžiami kaip ES vidutinės vertės, kurias turi bendrai pasiekti valstybės narės. Pranešdama apie šių tikslų įgyvendinimo pažangą, įskaitant, kai aktualu, Europos semestro kontekste, Komisija turėtų atsižvelgti į skirtingų nacionalinių sistemų ypatumus ir aplinkybes. Valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti Sąjungos finansavimo galimybėmis, atsižvelgdamos į nacionalines aplinkybes, prioritetus ir iššūkius. Trys kiekybiniai tikslai netrukdo priimti sprendimus, kuriais apibrėžiama, kaip įgyvendinamos Sąjungos finansavimo priemonės pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą ir priemonę „Next Generation EU“.

         (23)  Tai apims 20–34 metų amžiaus asmenų, prieš 1–3 metų gavusių PRM diplomą kartu su viduriniu išsilavinimu arba po to, kai įgijo vidurinį išsilavinimą, grupę.

         (24)  Tai apims 20–34 m. amžiaus asmenų, baigusių mokytis prieš 1–3 metus, grupę. Šis rodiklis bus grindžiamas duomenimis, kurie bus renkami nuo 2021 m., atliekant Europos Sąjungos darbo jėgos tyrimą (ES DJT), kaip nurodyta Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2019/2240 pateiktame kintamojo identifikatoriaus „HATWORK“ aprašyme. Tai susiję su darbo patirtimi darbo vietoje rinkos arba ne rinkos vienete (t. y. bendrovėje, valstybės institucijoje arba ne pelno organizacijoje), įtraukta į oficialią mokymo programą, pagal kurią sėkmingai įgytas aukščiausio lygio išsilavinimas. Jei respondentas turi darbo patirties keliose vietose, reikėtų atsižvelgti į bendrą visos darbo patirties trukmę. Darbo patirtis turėtų būti išreikšta etato ekvivalentais.

         (25)  Šis dydis bus apskaičiuojamas kaip judžių besimokančių asmenų dalis nuo tų kalendorinių metų PRM įstaigų absolventų skaičiaus. Šis rodiklis bus grindžiamas programos „Erasmus+“ judumo duomenimis ir UNESCO-EBPO-Eurostato PRM įstaigų absolventų duomenimis. Jei turima duomenų ir tik tuo atveju, jei juos galima palyginti su programos „Erasmus +“ duomenimis, įskaitant judumo trukmę, programos „Erasmus +“ duomenims papildyti taip pat galėtų būti naudojami nacionalinių valdžios institucijų judumo programų duomenys. Jei įtraukiami iš nacionalinių valdžios institucijų gauti duomenys, jie turėtų būti rodomi skaidriai.

         (26)  2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacijoje dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų apibrėžiami šie bendrieji gebėjimai: raštingumo kompetencija; daugiakalbystės kompetencija; matematinė kompetencija ir gamtos mokslų, technologijų ir inžinerijos kompetencija; skaitmeninė kompetencija; asmeninė, socialinė ir mokymosi mokytis kompetencija; pilietiškumo kompetencija; verslumo kompetencija, taip pat kultūrinio sąmoningumo ir raiškos kompetencija.

         (27)  Kaip apibrėžta pagal 2018 m. kovo 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos.

         (28)  Kaip apibrėžta pagal 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo.

         (29)  Tai gali būti ir bendri kelių bendrovių mokymo centrai.

         (30)  Remiantis 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo.

         (31)  Pvz., SELFIE savianalizės priemonė padeda PRM įstaigoms veiksmingai taikyti skaitmenines technologijas mokymui ir mokymuisi ir glaudžiau bendradarbiauti su darbdaviais įgyvendinant mokymosi darbo vietoje programas.

         (32)  Be to, tai gali būti bendradarbiavimu grindžiamas mokymas, tarpdisciplininis ir projektais grindžiamas mokymasis, nauji mokymo įstaigų ir bendrovių organizaciniai metodai, taip pat dirbtinis intelektas.

         (33)  Tai gali apimti kelias karjeros raidos kryptis, ankstesnės profesinės patirties pripažinimą, hibridiniu būdu dirbančius mokytojus ir (arba) instruktorius, priklausomai nuo nacionalinių aplinkybių.

         (34)  Pavyzdžiui, susitarimo memorandumų ir mokymosi susitarimų šablonai.

         (35)  Tarpusavio vertinimas yra savanoriškos tarpusavio mokymosi veiklos rūšis, kurios tikslas – padėti tobulinti kokybės užtikrinimo priemones ir didinti jų skaidrumą sistemos lygmeniu (nevykdant akreditavimo procedūrų), remiantis konkrečia metodika, kurią parengs Europos PRM kokybės užtikrinimo tinklas.

         (36)  Pagal 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendaciją dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo.

         (37)  PRM srities generalinius direktorius skiria valstybės narės.

         (38)  Pavyzdžiui, Piliečiams skirta skaitmeninės kompetencijos programa (DigComp), Pedagogams skirta skaitmeninės kompetencijos programa (DigCompEdu) ir Organizacijoms skirta skaitmeninės kompetencijos programa (DigCompO).

         (39)  Pavyzdžiui, SELFIE.

         I PRIEDAS
         Aktualūs įgūdžių, švietimo ir mokymo srities Sąjungos teisės aktai

            1.

               2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendacija dėl politikos, kuria siekiama mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių (1).

            2.

               2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (2).

            3.

               2015 m. Tarybos ir Komisijos Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) įgyvendinimo bendra ataskaita. Nauji Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje prioritetai (3).

            4.

               2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendacija dėl įgūdžių tobulinimo krypčių – naujų galimybių suaugusiesiems (4).

            5.

               2017 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandaros, kuria panaikinama 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (5).

            6.

               2017 m. lapkričio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl absolventų karjeros stebėjimo (6).

            7.

               2018 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2018/646 dėl bendros geresnių paslaugų, susijusių su įgūdžiais ir kvalifikacijomis, teikimo sistemos („Europass“), kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2241/2004/EB (7).

            8.

               2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (8).

            9.

               Tarybos išvados dėl artėjimo prie Europos švietimo erdvės vizijos (9).

            10.

               2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacija dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo (10).

            11.

               Tarybos išvados dėl Tarybos rekomendacijos dėl įgūdžių tobulinimo krypčių – naujų galimybių suaugusiesiems įgyvendinimo (11).

            12.

               Tarybos rezoliucija dėl tolesnio Europos švietimo erdvės plėtojimo siekiant remti į ateitį orientuotas švietimo ir mokymo sistemas (12).

            13.

               Tarybos išvados dėl gerbūvio ekonomikos (13).

            14.

               Komisijos komunikatas „2020 m. metinė tvaraus augimo strategija“ (14).

            (1)  OL C 191, 2011 7 1, p. 1.

            (2)  OL C 398, 2012 12 22, p. 1.

            (3)  OL C 417, 2015 12 15, p. 25.

            (4)  OL C 484, 2016 12 24, p. 1.

            (5)  OL C 189, 2017 6 15, p. 15.

            (6)  OL C 423, 2017 12 9, p. 1.

            (7)  OL L 112, 2018 5 2, p. 42.

            (8)  OL C 189, 2018 6 4, p. 1.

            (9)  OJ C 195, 7.6.2018, p. 7.

            (10)  OL C 444, 2018 12 10, p. 1.

            (11)  OL C 189, 2019 6 5, p. 23.

            (12)  OL C 389, 2019 11 18, p. 1.

            (13)  Dok. 13432/19.

            (14)  Dok. COM(2019) 650 final.

         II PRIEDAS
         EQAVET sistema
         A dalis. EQAVET orientaciniai aprašai
         Šiame priede pateikiami orientaciniai aprašai, kurių paskirtis – padėti valstybėms narėms ir profesinio rengimo ir mokymo (PRM) paslaugų teikėjams jiems tinkamiausiu būdu įgyvendinant EQAVET sistemą. Jie suskirstyti pagal kokybės ciklo etapus: planavimą, įgyvendinimą, vertinimą, peržiūrą. Juos galima taikyti ir pirminiam, ir tęstiniam PRM, jie galioja visoms mokymosi aplinkoms – tiek mokyklose vykdomam mokymui, tiek mokymuisi darbo vietoje (įskaitant pameistrystės programas).

                     Kokybės kriterijai

                     PRM sistemos lygmens orientaciniai aprašai

                     PRM paslaugų teikėjo lygmens orientaciniai aprašai

                     Planuojant atsižvelgta į atitinkamų suinteresuotųjų subjektų bendrą strateginę viziją, numatyti aiškūs tikslai ir (arba) uždaviniai, veiksmai ir rodikliai

                     Tikslai ir (arba) uždaviniai aprašyti vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu, susieti su Europos ir darnaus vystymosi tikslais, atsižvelgiant į aplinkosauginio tvarumo aspektus
                     Nustatant PRM tikslus ir uždavinius skirtingais lygmenimis dalyvauja socialiniai partneriai ir visi kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai
                     Siekiniai nustatyti ir vykdyta jų stebėsena remiantis konkrečiais rodikliais (sėkmės kriterijais)
                     Parengti darbo rinkos ir visuomenės mokymo poreikių nustatymo mechanizmai ir procedūros

                     Europos, nacionalinės ir regionų PRM politikos tikslai ir (arba) uždaviniai atspindėti PRM paslaugų teikėjų nustatytuose vietos siekiniuose
                     Aiškūs tikslai ir (arba) uždaviniai bei siekiniai nustatyti ir vykdyta jų stebėsena, programos sudarytos taip, kad jie būtų įgyvendinti
                     Nuolat konsultuojamasi su socialiniais partneriais ir visais kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais siekiant nustatyti konkrečius vietos ir (arba) individualius poreikius
                     Aiškiai paskirstyta atsakomybė už kokybės valdymą ir gerinimą
                     Personalas anksti įtraukiamas į veiklos planavimą, įskaitant kokybės gerinimo veiklą

                     Parengta informavimo politika, kad būtų užtikrintas optimalus kokybės rezultatų atskleidimas, vadovaujantis nacionaliniais ir (arba) regionų duomenų apsaugos reikalavimais
                     Apibrėžti asmenų kompetencijų pripažinimo, patvirtinimo ir sertifikavimo standartai ir gairės
                     PRM kvalifikacijos aprašytos nurodant mokymosi rezultatus
                     Nustatyti kvalifikacijų sandaros, vertinimo ir peržiūros kokybės užtikrinimo mechanizmai
                     PRM programos sudarytos taip, kad būtų galima taikyti lanksčiojo mokymosi trajektorijas ir greitai reaguoti į kintančius darbo rinkos poreikius

                     Paslaugų teikėjai su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais planuoja bendradarbiavimo iniciatyvas
                     Atitinkami suinteresuotieji subjektai dalyvauja analizuojant vietos poreikius
                     PRM paslaugų teikėjai turi įdiegę aiškią ir skaidrią kokybės užtikrinimo sistemą
                     Parengtos atitikties duomenų apsaugos taisyklėms užtikrinimo priemonės

                     Įgyvendinimo planai parengti konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais, juose nustatyti aiškūs principai

                     Įgyvendinimo planai sudaryti bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, PRM paslaugų teikėjais ir kitais atitinkamais įvairių lygmenų suinteresuotaisiais subjektais
                     Įgyvendinimo planuose numatyti reikiami ištekliai, naudotojų pajėgumai, paramos priemonės ir gairės
                     Parengtos įgyvendinimo įvairiais lygmenimis gairės ir standartai Į šias gaires ir standartus įeina kvalifikacijų vertinimas, patvirtinimas ir sertifikavimas
                     Įgyvendinimo planuose numatyta konkreti parama mokytojų ir instruktorių mokymui, be kita ko, skaitmeninių įgūdžių ir aplinkosauginio tvarumo srityse

                     Ištekliai viduje paskirstyti ir (arba) paskirti taip, kad būtų pasiekti įgyvendinimo planuose nustatyti siekiniai
                     Siekiant įgyvendinti planuotus veiksmus, aiškiai remiami tinkami ir įtraukūs partnerystės ryšiai, tarp jų – mokytojų ir instruktorių ryšiai
                     Strateginiame personalo kompetencijos raidos plane nustatytas mokytojų ir instruktorių mokymo poreikis
                     Siekiant remti pajėgumų stiprinimą ir kokybės gerinimą, ir pagerinti veiklos rezultatus, personalas nuolat mokosi ir plėtoja bendradarbiavimą su atitinkamais išorės suinteresuotaisiais subjektais

                     Aiškiai apibūdintos ir skaidriai nurodytos su įgyvendinimo procesu susijusios PRM paslaugų teikėjų pareigos
                     Siekiant skatinti nuolatinį tobulėjimą ir savireguliaciją, parengta nacionalinė ir (arba) regionų kokybės užtikrinimo sistema, apimanti PRM paslaugų teikėjo lygmens veiklos gaires ir kokybės standartus

                     PRM paslaugų teikėjų programos suteikia besimokantiems asmenims galimybę pasiekti numatytų mokymosi rezultatų ir įsitraukti į mokymosi procesą
                     PRM paslaugų teikėjai reaguoja į individualius mokymosi poreikius, taikydami į besimokantį asmenį orientuotą metodą, kuris jam leidžia pasiekti numatytus mokymosi rezultatus
                     PRM paslaugų teikėjai skatina inovatyvius mokymo ir mokymosi metodus mokykloje ir darbo vietoje, naudodami skaitmenines technologijas ir internetines mokymosi priemones
                     Asmenų mokymosi rezultatams įvertinti PRM paslaugų teikėjai taiko pagrįstus, tikslius ir patikimus metodus

                     Remiantis matavimais, reguliariai vertinti
                     rezultatai ir procesai

                     Parengta vertinimo metodika, apimanti vidaus ir išorės vertinimą
                     Susitarta dėl suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo stebėsenos ir vertinimo procese ir tai aiškiai aprašyta
                     Nacionaliniai ir (arba) regionų kokybės gerinimo ir užtikrinimo standartai ir procesai atitinka sektoriaus reikmes ir yra joms proporcingi
                     Atliekamas atitinkamai sistemų įsivertinimas, vidaus ir išorės peržiūra

                     Periodiškai vykdomas įsivertinimas, vadovaujantis nacionalinėmis ir regionų taisyklėmis ir (arba) sistemomis arba pačių PRM paslaugų teikėjų iniciatyva, taip pat apimantis PRM įstaigų skaitmeninį parengtumą ir aplinkosauginį tvarumą
                     Vertinti ir peržiūrėti rengimo ir mokymo procesai ir rezultatai, įskaitant besimokančių asmenų pasitenkinimo ir personalo veiklos rezultatų bei pasitenkinimo vertinimą

                     Įgyvendintos ankstyvojo perspėjimo sistemos
                     Taikyti veiklos rezultatų rodikliai
                     Siekiant įvertinti sėkmę ir nustatyti tobulėjimo sritis, reguliariai ir nuosekliai renkami aktualūs duomenys Parengta tinkama duomenų rinkimo metodika, pvz., klausimynai ir rodikliai ir (arba) matavimo vienetai

                     Vertinimas ir peržiūra apima duomenų rinkimą ir panaudojimą bei tinkamus ir veiksmingus mechanizmus, kuriais siekta įtraukti vidaus ir išorės suinteresuotuosius subjektus
                     Įgyvendintos ankstyvojo perspėjimo sistemos

                     Peržiūra

                     Siekiant pagerinti paslaugų teikimo kokybę visais lygmenimis, nustatytos ir naudotos įmonių peržiūros procedūros, mechanizmai ir priemonės
                     Procesai reguliariai peržiūrimi, parengti pokyčių veiksmų planai. Sistemos atitinkamai pakoreguotos
                     Informacija apie vertinimo rezultatus paskelbta viešai

                     Rinkti besimokančių asmenų atsiliepimai apie asmeninę mokymosi patirtį ir apie mokymosi bei mokymo aplinką. Jais ir mokytojų, instruktorių ir visų kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų atsiliepimais vadovautasi planuojant tolesnius veiksmus
                     Informacija apie peržiūros rezultatus paskelbta plačiai ir viešai
                     Atsiliepimų ir peržiūros procedūros yra organizacijos strateginio mokymosi proceso dalis, jos padeda plėtoti kokybiškas paslaugas ir didinti besimokančių asmenų galimybes.
                     Vertinimo proceso rezultatai aptarti su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir priimti atitinkami veiksmų planai

               B dalis. EQAVET pamatinių rodiklių rinkinys
         Šiame skirsnyje pateikiamas pamatinių rodiklių rinkinys, kurį galima naudoti įgyvendinant EQAVET sistemą nacionalinių ir (arba) regioninių PRM sistemų ir (arba) PRM paslaugų teikėjų vertinimui ir kokybės gerinimui.

                     Rodiklis

                     Rodiklio tipas

                     Politikos tikslas

                     Bendri kokybės užtikrinimo rodikliai

                     Nr. 1

                     Kokybės užtikrinimo sistemų aktualumas PRM paslaugų teikėjams:

                                 a)

                                 PRM paslaugų teikėjų, taikančių įstatymais ir (arba) savo iniciatyva nustatytas vidaus kokybės užtikrinimo sistemas, dalis

                                 b)

                                 akredituotų PRM paslaugų teikėjų dalis

                     Konteksto / išteklių rodiklis

                     Skatinti kokybės gerinimo kultūrą PRM paslaugų teikėjo lygmeniu
                     Didinti mokymo kokybės skaidrumą
                     Didinti abipusį pasitikėjimą mokymo paslaugų teikimu

                     Nr. 2

                     Investicijos į mokytojų ir instruktorių mokymą:

                                 a)

                                 toliau besimokančių mokytojų ir instruktorių dalis

                                 b)

                                 investuotų lėšų suma, įskaitant investicijas į skaitmeninius įgūdžius

                     Išteklių / proceso rodiklis

                     Skatinti mokytojų ir instruktorių atsakomybę PRM kokybės gerinimo procese
                     Didinti PRM gebėjimą reaguoti į kintančius darbo rinkos poreikius
                     Stiprinti pavienių asmenų mokymosi gebėjimus
                     Gerinti besimokančių asmenų pasiekimus

                     Rodikliai, kuriais grindžiami PRM politikai skirti kokybės uždaviniai

                     Nr. 3

                     Dalyvavimo PRM programose lygis:
                     PRM programų dalyvių skaičius (1) (pagal programos tipą ir individualius kriterijus (2))

                     Išteklių / proceso / produkto rodiklis

                     Gauti pagrindinę PRM sistemos ir PRM paslaugų teikėjų lygmens informaciją apie PRM patrauklumą
                     Kryptingai remti didesnes galimybes dalyvauti PRM programose, įskaitant palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių galimybes

                     Nr. 4

                     PRM programų užbaigimo lygis:
                     asmenų, sėkmingai baigusių ir (arba) nutraukusių PRM programas, skaičius pagal programos tipą ir individualius kriterijus

                     Proceso / produkto / rezultato rodiklis

                     Gauti pagrindinę informaciją apie pasiekimus švietimo srityje ir mokymo procesų kokybę
                     Apskaičiuoti mokymosi nebaigusių asmenų lygius palyginti su besimokančių asmenų skaičiumi
                     Remti sėkmingą mokymosi užbaigimą kaip vieną iš pagrindinių PRM kokybės uždavinių
                     Remti pritaikytų mokymo paslaugų teikimą, įskaitant palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms

                     Nr. 5

                     PRM programas baigusių asmenų įdarbinimo lygis:

                                 a)

                                 pagal PRM programas besimokiusių asmenų profesinė situacija nustatytu laikotarpiu, užbaigus mokymą, pagal programos tipą ir individualius kriterijus (3)

                                 b)

                                 besimokiusiųjų, įsidarbinusių nustatytu laikotarpiu užbaigus mokymą, dalis pagal programos tipą ir individualius kriterijus

                     Rezultato rodiklis

                     Remti įsidarbinamumą
                     Didinti PRM gebėjimą reaguoti į kintančius darbo rinkos poreikius
                     Remti pritaikytų mokymo paslaugų teikimą, įskaitant palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms

                     Nr. 6

                     Įgytų įgūdžių naudojimas darbo vietoje:

                                 a)

                                 informacija apie asmenų darbą užbaigus mokymą pagal mokymo tipą ir individualius kriterijus

                                 b)

                                 asmenų ir darbdavių pasitenkinimo įgytais įgūdžiais ir (arba) kompetencijomis lygis

                     Rezultato rodiklis
                     (kokybinių ir kiekybinių duomenų rinkinys)

                     Didinti įsidarbinamumą
                     Didinti PRM gebėjimą reaguoti į kintančius darbo rinkos poreikius
                     Remti pritaikytų mokymo paslaugų teikimą, įskaitant palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms

                     Konteksto informacija

                     Nr. 7

                     Nedarbo lygis (4) pagal individualius kriterijus

                     Konteksto rodiklis

                     Bendro pobūdžio informacija, skirta politikos sprendimams priimti PRM sistemos lygmeniu

                     Nr. 8

                     Pažeidžiamų asmenų grupių paplitimas:

                                 a)

                                 PRM dalyvių, klasifikuojamų kaip palankių sąlygų neturinčių asmenų grupės, procentinė dalis (apibrėžtame regione ar tyrimo srityje) pagal amžių ir lytį

                                 b)

                                 palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių sėkmės rodiklis pagal amžių ir lytį

                     Konteksto rodiklis

                     Bendro pobūdžio informacija, skirta politikos sprendimams priimti PRM sistemos lygmeniu
                     Didinti palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių galimybes dalyvauti PRM
                     Remti pritaikytų mokymo paslaugų teikimą palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms

                     Nr. 9

                     Darbo rinkos mokymo poreikių nustatymo mechanizmai:

                                 a)

                                 informacija apie sukurtus mechanizmus kintantiems poreikiams įvairiuose lygmenyse nustatyti

                                 b)

                                 tokių mechanizmų taikymo ir jų veiksmingumo įrodymai

                     Konteksto / išteklių rodiklis (kokybinė informacija)

                     Didinti PRM gebėjimą reaguoti į kintančius darbo rinkos poreikius
                     Remti įsidarbinamumą

                     Nr. 10

                     Galimybių dalyvauti PRM didinimui ir (galimų) PRM dalyvių orientavimui taikomos schemos:

                                 a)

                                 informacija apie skirtingais lygmenimis taikomas schemas

                                 b)

                                 jų veiksmingumo įrodymai

                     Proceso rodiklis (kokybinė informacija)

                     Teikti daugiau galimybių dalyvauti PRM, įskaitant palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms
                     Orientuoti (potencialius) PRM dalyvius
                     Remti pritaikytų mokymo paslaugų teikimą

            (1)  Pirminio profesinio mokymo atveju: tam, kad besimokantį asmenį būtų galima laikyti dalyviu, jis turi mokytis 6 savaites. Mokymosi visą gyvenimą atveju: gyventojų, dalyvaujančių formaliose PRM programose, procentinė dalis

            (2)  Be pagrindinės informacijos apie lytį ir amžių, gali būti taikomi kiti socialiniai kriterijai, pvz., mokyklos nebaigę asmenys, aukščiausias pasiektas išsilavinimas, migrantai, asmenys su negalia, nedarbo trukmė.

            (3)  Pirminio profesinio mokymo atveju: įskaitant informaciją apie mokymosi nebaigusių asmenų profesinę situaciją.

            (4)  Apibrėžtis pagal TDO: 15–74 metų bedarbiai asmenys, aktyviai ieškantys darbo ir pasirengę pradėti dirbti.