title: 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendacija dėl Danijos 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Danijos konvergencijos programos

text:
               24.7.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 219/21

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2012 m. liepos 10 d.
   dėl Danijos 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Danijos konvergencijos programos
   2012/C 219/06
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skiriančią toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)

               2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)

               2011 m. liepos 12 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Danijos 2011 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl atnaujintos 2011–2015 m. Danijos konvergencijos programos;

               (4)

               2011 m. lapkričio 23 d. Komisija patvirtino antrąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas antras ex ante ir integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. 2012 m. vasario 14 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Danija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)

               2011 m. gruodžio 1 d. Taryba priėmė išvadas, kuriose ragina Socialinės apsaugos komitetą, bendradarbiaujant su Užimtumo komitetu ir kitais komitetais, pateikti savo nuomonę dėl veiksmų, rekomenduojamų pagal strategijos „Europa 2020“ politikos ciklą. Ši nuomonė yra Užimtumo komiteto nuomonės dalis;

               (6)

               vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2012 m. vasario 15 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2012 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2012 m. metinę augimo apžvalgą;

               (7)

               2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti krizės sukeltas socialines pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

               (8)

               2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į jų stabilumo arba konvergencijos programas ir į jų nacionalines reformų programas;

               (9)

               2012 m. balandžio 30 d. Danija pateikė savo 2012–2015 m. konvergencijos programą ir 2012 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu. Atlikdama nuodugnią apžvalgą pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija padarė išvadą, kad Danijoje susidaręs vidaus ir išorės disbalansas, tačiau jis nėra perviršinis;

               (10)

               remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos toje programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Scenarijus, kuriame 2012 m. numatytas 1,2 %, o 2013 m. – 1,5 % BVP augimas, iš esmės atitinka 2012 m. Komisijos tarnybų pavasario prognozę, kurioje numatytas 1,1 % ir 1,4 % BVP augimas. Taigi valdžios sektoriaus deficitas konvergencijos programoje yra šiek tiek mažesnis (2012 m. ir 2013 m. – atitinkamai 4,0 % ir 1,8 % BVP, palyginti su 2012 m. Komisijos tarnybų pavasario prognozėje numatytais 4,1 % ir 2,0 % BVP). Konvergencijos programoje pateiktos biudžeto strategijos tikslas – ne vėliau kaip 2013 m. ištaisyti perviršinį deficitą ir pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslą – ne daugiau kaip 0,5 % BVP struktūrinį deficitą. Be to, Vyriausybės tikslas – bent jau struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas 2020 m.
               Taigi konvergencijos programoje patvirtinamas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas, kuris deramai atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Numatytas 2013 m. valdžios sektoriaus deficitas atitinka perviršinio valdžios sektoriaus deficito ištaisymą laiku, o 2013 m. numatytas fiskalinių priemonių poveikis, remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu (5), atitinka 2010 m. liepos mėn. pagal perviršinio deficito procedūrą Tarybos pateiktą rekomendaciją. Laikoma, kad dėl konvergencijos programoje nurodytų grynųjų diskrecinių priemonių konsolidavimas iš esmės atitiks rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą. Konsolidavimas, palyginti su ankstesniais planais, labiau nukeltas į laikotarpio pabaigą, todėl 2013 m. reikės dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti būtiną struktūrinį koregavimą. Pavojus, kad 2013 m. nebus pasiekta Sutartyje nustatyta 3 % BVP pamatinė vertė, yra ribotas; 2012 m. pavasario prognozėje Komisijos tarnybos numatė, kad valdžios sektoriaus deficitas bus 2,0 % BVP. Manoma, kad Danija savo vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslą pasieks 2013 m. Tačiau remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu, 2013 m. ir vėlesniais metais to nebus, o numatytas struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimas bus mažesnis nei pagal Stabilumo ir augimo paktą reikalaujami 0,5 % BVP. Tuo pačiu metu manoma, kad valdžios sektoriaus išlaidų augimas, atsižvelgiant į diskrecines pajamų priemones, atitiks Stabilumo ir augimo pakte nustatytą išlaidų kriterijų. Dalis biudžeto deficito bus padengta mažinant valstybės sąskaitą Danijos Nationalbank. Numatoma, kad bendroji Danijos valstybės skola sumažės nuo 46,5 % BVP 2011 m. iki 42,1 % 2015 m. (ji bus daug mažesnė nei 60 % BVP);

               (11)

               darbo pasiūlos didinimas yra svarbiausias Danijos prioritetas, siekiant ateityje užtikrinti socialinį aprūpinimą ir fiskalinį tvarumą. 2011 m. Danija įvykdė savanoriško ankstyvo išėjimo į pensiją sistemos plataus užmojo reformą ir paankstino teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus pailginimą, apie kurį jau anksčiau buvo pranešta, ir jo susiejimą su tikėtina gyvenimo trukme. Dabar daugiausia dėmesio reikia skirti invalidumo pensijų ir subsidijuojamo užimtumo sistemų (flex-job sistema) reformoms. Vyriausybė pateikė šios srities reformos, kuri turi būti įgyvendinta nedelsiant, pasiūlymą. Be to, reikia spręsti vis didėjančio migrantų kilmės ir kitų darbuotojų užimtumo atotrūkio problemą;

               (12)

               per pastaruosius dešimtmečius darbo našumo augimas Danijoje sulėtėjo, viena iš priežasčių – palyginti silpni švietimo rezultatai. Nepaisant didelių išlaidų švietimui, Danijos mokyklinio ugdymo kokybė (įvertinta EBPO atlikus Tarptautinio studentų vertinimo programos (PISA) tyrimą) yra tik vidutinė. Be to, mokykla paprastai baigiama vyresnio amžiaus nei kitose valstybėse narėse, gana daug moksleivių nebaigia profesinio mokymo įstaigų. Siekdama išspręsti šios srities problemas, Vyriausybė paskelbė keletą naujų privalomo ir vidurinio išsilavinimo priemonių. Iš 2012 m. biudžeto taip pat remiamas socialinio pobūdžio nuostatų įtraukimas į viešųjų pirkimų konkursus ir priemonės, kurias taikant privačioms įmonėms taptų finansiškai naudinga siūlyti gamybinę praktiką, taip siekiant padidinti esamų vietų skaičių. Gamybinės praktikos vietų didinimo klausimas taip pat bus sprendžiamas trišalėse derybose ir tarpžinybinio komiteto susitikimuose;

               (13)

               kita galima lėto našumo augimo priežastis – palyginti silpnas konkurencijos lygis Danijoje. 2011 m. buvo priimtas konkurencijos teisės aktų paketas, daugiausia skirtas statybų sektoriui, mažmeninės prekybos sektoriui ir sveikatos bei viešųjų paslaugų sektoriams. Nagrinėjama taksi ir transporto paslaugų konkurencija ir vaistinių liberalizavimas, svarstant galimas naujas priemones. Šiuo metu su regionų ir vietos valdžia deramasi dėl viešųjų pirkimų didinimo savivaldybėse ir regionuose. Esant tokioms aplinkybėms Vyriausybės komitetas neseniai padarė išvadą, kad Danijos konkurencijos teisę būtina stiprinti ir kad už pažeidimus skiriamos sankcijos šiuo metu yra per mažos, kad turėtų atgrasomąjį poveikį. Atsižvelgiant į tai, kad praėjusiais metais šioje srityje buvo imtasi mažai konkrečių iniciatyvų, siekiant tinkamai išspręsti šią problemą reikia imtis papildomų veiksmų;

               (14)

               kaip patvirtinta pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį atliktoje nuodugnioje apžvalgoje, nors didelė bendroji namų ūkių skola tam tikru mastu yra struktūrinis Danijos ekonomikos bruožas (namų ūkių turtas gerokai viršija jų įsipareigojimus), didelė namų ūkių skola kelia nerimą, nes atrodo, kad dėl būsto rinkos pokyčių skola pasiekė didesnį nei struktūriniais veiksniais, pvz., namų ūkių ir pensijų turtu, paaiškinamą lygį.
               Be to, hipotekos paskolos nuo 2003 m. pasikeitė, o kintamųjų palūkanų paskolos be dalinių įmokų tampa populiaresnės už fiksuotųjų palūkanų paskolas su dalinėmis įmokomis. Taigi, atsižvelgiant į esamą skolos lygį, namų ūkiai dabar yra jautresni palūkanų normų ir nekilnojamojo turto kainų svyravimams nei prieš dešimtmetį. Tai gali kelti didesnį pavojų finansiniam ir ekonominiam stabilumui. Danija ėmėsi tinkamų priemonių siekdama pašalinti hipotekos sistemos trūkumus. Verslo reikalų ir ekonomikos augimo ministerija šiuo metu analizuoja namų ūkių hipotekos paskolų sudėtį atsižvelgdama į pajamas, ankstesnių laikotarpių darbo rinkos duomenis ir kitus socialinius ir ekonominius kintamuosius. Taip siekiama nustatyti galimą namų ūkių pažeidžiamumą kilus įvairiems ekonominiams sukrėtimams, įskaitant palūkanų normų svyravimus. Tačiau taip pat reikėtų apsvarstyti priemones siekiant užkirsti kelią procikliškiems būsto rinkos pokyčiams vidutinės trukmės laikotarpiu, pageidautina, turto vertės mokestį suderinant su faktine rinkos verte. Panaikinus metinio savivaldybių žemės vertės mokesčio didinimo viršutinę ribą ateityje taip pat būtų galima išvengti procikliškumo poveikio. Tokios priemonės turėtų būti įvestos palaipsniui, atsižvelgiant į dabartinį būsto rinkos stabilizavimo poreikį;

               (15)

               Danija prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plius“. Šie įsipareigojimai ir 2011 m. prisiimti ir įgyvendinami įsipareigojimai yra susiję su užimtumo ir konkurencingumo gerinimu, viešųjų finansų tvarumo didinimu ir finansinio stabilumo stiprinimu. Komisija įvertino, kaip įgyvendinami pagal paktą „Euro plius“ prisiimti įsipareigojimai. Į šio vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta rengiant toliau išdėstytas rekomendacijas;

               (16)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

               (17)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (18)

               atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos visų pirma toliau išdėstytose 3, 4 ir 5 rekomendacijose,

         REKOMENDUOJA Danijai 2012–2013 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Įgyvendinti numatytą biudžeto strategiją, kad ne vėliau kaip 2013 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas ir atliktas Tarybos pagal perviršinio deficito procedūrą pateiktose rekomendacijose nurodytas vidutinis metinis struktūrinis koregavimas. Vėliau užtikrinti tinkamą struktūrinio koregavimo poveikį, kad būtų padaryta pakankama pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo, įskaitant išlaidų kriterijaus laikymąsi.

               2.

               Imtis papildomų veiksmų siekiant padidinti ilgalaikę darbo jėgos pasiūlą, reformuojant invalidumo pensiją, subsidijuojamo užimtumo sistemas (flex-job sistema) tikslingiau taikant sumažėjusio darbingumo asmenims ir pagerinant asmenų, kilusių iš migrantų šeimų, įsidarbinimo galimybes.

               3.

               Nedelsiant įgyvendinti priemones, apie kurias buvo paskelbta, siekiant pagerinti švietimo sistemos ekonominį veiksmingumą, mažinti mokyklos – ypač profesinių mokyklų – nebaigiančių asmenų skaičių ir skirti daugiau vietų gamybinei praktikai atlikti.

               4.

               Toliau dėti pastangas, kad būtų pašalintos kliūtys konkurencijai, ypač vietos paslaugų, mažmeninės prekybos ir statybos sektoriuose, be kita ko, savivaldybių ir regionų viešųjų paslaugų pirkimų rinką labiau atveriant konkurencijai ir užtikrinant, kad pagal konkurencijos teisę taikomos sankcijos turėtų pakankamą atgrasomąjį poveikį.

               5.

               Apsvarstyti papildomas prevencines priemones, siekiant vidutinės trukmės laikotarpiu sustiprinti būsto rinkos ir finansų sistemos stabilumą, taip pat atsižvelgiant į šiuo metu Verslo reikalų ir ekonomikos augimo ministerijos atliekamo namų ūkių turto ir įsipareigojimų pasiskirstymo tyrimo rezultatus ir peržiūrint turto vertės mokesčio sistemą ir savivaldybių žemės vertės mokesčio sistemą.

      Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. SHIARLY

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

      (3)  Toliau taikomos 2012 metais pagal 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimą 2012/238/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 119, 2012 5 4, p. 47).

      (4)  OL C 213, 2011 7 20, p. 1.

      (5)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos tarnybų perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija ir taikant bendrai sutartą metodiką.

      (6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


				|

		52013PC0381

			Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo nustatoma, kad Belgija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją /* COM/2013/0381 final - 2013/ () */

			   	Rekomendacija
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo nustatoma, kad Belgija
nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m.
gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 8
dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją,
kadangi:
(1)       pagal Sutarties 126
straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios
sektoriaus deficito;
(2)       Stabilumo ir augimo pakto
pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė
sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam
augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. Stabilumo ir augimo pakto
dalis – 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97
dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir
paaiškinimo[1],
kuris priimtas siekiant skatinti kuo greičiau panaikinti perviršinį
valdžios sektoriaus deficitą;
(3)       2009 m. gruodžio
2 d. pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį Taryba,
remdamasi Komisijos rekomendacija, nusprendė, kad Belgijoje susidarė
perviršinis deficitas[2].
Tą pačią dieną pagal 126 straipsnio 7 dalį
Taryba, taip pat remdamasi Komisijos rekomendacija, priėmė
rekomendacijas Belgijos valdžios institucijoms vidutinės trukmės
laikotarpiu imtis veiksmų, kad ne vėliau kaip iki 2012 m.
deficitas būtų sumažintas ir nesiektų 3 % BVP;
(4)       siekiant patikimai ir tvariai
sumažinti valdžios sektoriaus deficitą, kad jis nesiektų 3 %
BVP, Belgijos valdžios institucijoms ypač rekomenduota
a) 2010 m. įgyvendinti deficitą mažinančias priemones,
kaip planuota 2010 m. biudžeto projekte, ir didinti planuotas fiskalines
pastangas 2011 ir 2012 m.;  b) 2010–2012 m. laikotarpiu
užtikrinti ¾ % BVP vertės vidutines metines fiskalines priemones
– tai taip pat turėtų padėti užtikrinti, kad bendrosios skolos
santykis vėl imtų mažėti ir tinkamu tempu artėtų prie
pamatinės vertės, atkuriant tinkamą pirminio pertekliaus
lygį; c) aiškiai nurodyti priemones, reikalingas perviršiniam
deficitui panaikinti iki 2012 m., jei susiklostys palankios ciklo
sąlygos, ir sparčiau mažinti deficitą, jei ekonominės ar
biudžeto sąlygos būtų geresnės, negu buvo numatyta rengiant
PDP rekomendacijas; d) sugriežtinti stebėsenos mechanizmus, kad
būtų užtikrintas fiskalinių tikslų laikymasis. Savo
rekomendacijose Taryba nustatė 2010 m. birželio 2 d.
terminą, iki kurio reikia imtis veiksmingų priemonių,
atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4
dalies nuostatas;
(5)       pagal Komisijos tarnybų
2009 m. rudens prognozę, kuria pagrįsta 2009 m. gruodžio
2 d. Tarybos rekomendacija pagal SESV 126 straipsnio
7 dalį, buvo numatyta, kad Belgijos ekonomika 2010 m. augs
0,6 %, o 2011 m. – 1,5 %. Tas prognozės laikotarpis
2012 m. neapima, tačiau darant prielaidą, kad didelis neigiamas
gamybos apimties atotrūkis iki 2015 m. bus laipsniškai panaikintas,
2012 m. buvo numatytas didesnis augimas negu 2011 m. 2010 m. BVP
augimas buvo iš esmės didesnis nei numatytas Komisijos tarnybų
2009 m. rudens prognozėje, 2011 m. jis buvo šiek tiek didesnis
už numatytą 1,5 %, o 2012 m. Belgijos ekonomika susitraukė
0,2 %;
(6)       2010 m. birželio
15 d. Komisija padarė išvadą, kad, remiantis Komisijos
tarnybų 2010 m. pavasario prognoze, Belgija ėmėsi
veiksmingų priemonių, atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio
2 d. Tarybos rekomendaciją, kad sumažintų savo valdžios
sektoriaus deficitą, kad jis nesiektų 3 % BVP pamatinės
vertės, ir todėl, Komisijos nuomone, tuo metu nebereikėjo imtis
jokių papildomų perviršinio biudžeto procedūros veiksmų;
(7)       remiantis Komisijos
tarnybų 2011 m. rudens prognoze, buvo aiškiai matyti, kad gali
būti nesilaikoma 2009 m. PDP rekomendacijos, atsižvelgiant į vis
dar didelį perviršį, viršijantį 3 % BVP deficito ribą,
artėjant nustatytam terminui, į tai, kad nebuvo 2012 m. biudžeto
ir į tai, kad iki to laiko dėtos fiskalinės pastangos nesiekė
rekomenduoto lygio. Todėl Komisija išreiškė susirūpinimą ir
paragino Belgiją laiku imtis reikiamų priemonių, kad
nereikėtų sugriežtinti PBP. 2011 m. gruodžio mėn. naujai
sudaryta Belgijos vyriausybė priėmė biudžeto projektą.
2012 m. sausio 11 d. Komisija padarė išvadą, kad, remiantis
tuo metu galiojusiu makroekonominiu scenarijumi (0,9 % augimo projekcija
pagal Komisijos tarnybų 2011 m. rudens prognozę), biudžeto
konsolidavimo priemonėmis ir papildomu lėšų įšaldymu,
2012 m. deficitas sieks 2,9 % BVP. Todėl, Komisijos
nuomone, tuo metu nebereikėjo imtis jokių papildomų veiksmų
pagal Belgijos perviršinio deficito procedūrą;
(8)       naujai įvertinus
priemones, kurių Belgija ėmėsi perviršiniam deficitui iki
2012 m. panaikinti, atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją pagal
Sutarties 126 straipsnio 7 dalį, daromos šios išvados:
·      pagal PDP pranešus apie 2012 m. valdžios sektoriaus deficitą
ir Komisijai (Eurostatui) jį patvirtinus, 2012 m. deficitas
pasiekė 3,9 % BVP. Iš dalies tą lėmė poreikis
2012 m. pabaigoje skubiai rekapitalizuoti bankų grupę „Dexia“ –
tai turėjo neigiamą 0,8 % BVP poveikį valdžios
sektoriaus deficitui. Tačiau ir be šios operacijos terminas būtų
buvęs pradelstas ir deficitas būtų buvęs
3,2 % BVP, neįskaitant vienkartinio neigiamo tos operacijos
poveikio. Be to, 2012 m. biudžete buvo numatytos apie 0,4 % BVP
vertės esminės vienkartinės deficito mažinimo priemonės;
·      pirminis balansas pagerėjo: deficitas sumažėjo nuo
1,9 % BVP 2009 m. iki 0,4 % BVP 2010 m. ir
2011 m. liko maždaug stabilus. 2012 m. pirminio deficito padėtis
pablogėjo: jis padidėjo iki 0,5 % dėl „Dexia“
rekapitalizavimo poveikio, be šios operacijos pirminis balansas būtų
buvęs 0,3 % BVP perteklius;
·      apskaičiuota, kad nuo 2010 m. vidutinės metinės
fiskalinės priemonės sudarys 0,3 % BVP, t. y. daug
mažiau nei ¾ % BVP, kaip rekomenduoja Taryba. Be to, atlikus
koregavimą dėl patikslinto potencialaus gamybos apimties augimo
poveikio ir pajamų kitimo, pakoreguotos vidutinės fiskalinės
priemonės nesudaro pusės rekomenduojamo dydžio. Pagal
skaičiavimo metodą „iš apačios į viršų“ bendras
nuolatinių diskrecinių priemonių poveikis 2010–2012 m.
sudarys apie 2 % BVP. Šis skaičiavimo metodas apima tiek
deficito mažinimo priemones, tiek išlaidų didinimą, kurį šiek
tiek lėmė ankstesni politiniai sprendimai (pvz., socialinių
išmokų koregavimas, sparčiai didėjančios atlyginimų
subsidijos bendrovėms) ir kuris iš dalies atsvėrė konsolidavimo
pastangas. Be to, šių 2 % BVP vertės diskrecinių
priemonių poveikis buvo nepakankamas, kad būtų galima kompensuoti
dėl gyventojų senėjimo savaime didėjančią
viešųjų išlaidų tendenciją ir kartu pasiekti
rekomenduojamą struktūrinio balanso pagerėjimą
konsolidavimo laikotarpiu;
·      2010 m. Belgijoje buvo dideliu mastu įgyvendinamos planuotos
deficito mažinimo priemonės – tai lėmė struktūrinį
½ % BVP pagerėjimą, iš kurio ¼ procentinio punkto
nulėmė didelis palūkanų išlaidų sumažėjimas.
Nominalusis deficitas sumažėjo nuo 5,6 % BVP 2009 m.
(kurį sudarė 0,6 procentinio punkto neigiamų vienkartinių
veiksnių) iki 3,8 % BVP, t. y. dėl geresnių nei
numatyta makroekonominių rezultatų jis daug mažesnis nei
4,8 % BVP tikslas, kuri Belgijos valdžios institucijos planavo
2010 m. sausio mėn. Stabilumo programoje. 2010 m. BVP padidėjo
2,4 %, palyginti su 0,6 % augimo lygiu, numatytu PDP rekomendacijos
rengimo metu;
·      nepaisant palyginti palankių makroekonominių 2011 m.
pirmojo pusmečio sąlygų (1,8 % metinis BVP augimas),
nominalus balansas tais metais sumažėjo tik minimaliai, iki 3,7 %
BVP, palyginti su 2011 m. Stabilumo programoje numatytu
3,6 % BVP tikslu. 2011 m. struktūrinio balanso padėtis
pablogėjo 0,1 %. Taigi Belgija nepasinaudojo palyginti palankiu
ekonominiu laikotarpiu savo deficitui sumažinti iš dalies dėl
politinės aklavietės federaliniu lygiu nuo 2010 m. birželio
mėn. rinkimų iki 2011 m. gruodžio mėn.;
·      2011 m. gruodžio mėn. naujai sudaryta Belgijos
vyriausybė į 2012 m. biudžetą įtraukė keletą
konsolidavimo priemonių, kurių vertė, remiantis biudžetu ir
2012 m. Stabilumo programa, buvo apie 3 % BVP. 2012 m. kovo
ir spalio mėn. imtasi papildomų priemonių, siekiant kompensuoti
neigiamą ekonomikos sulėtėjimo poveikį biudžetui.
2012 m. pabaigoje Belgijos ir Prancūzijos vyriausybės
turėjo padidinti bankų grupės „Dexia“ kapitalą, kad
ištaisytų neigiamą grynąją turto poziciją ir
sudarytų sąlygas tinkamai pertvarkyti grupę, kad ji
galėtų vykdyti tolesnę veiklą. Belgijai tai turėjo
vienkartinį neigiamą 0,8 % BVP poveikį deficitui. Be
to, nepaisant sugriežtintos stebėsenos mechanizmo, ekonomikos nuosmukis
paveikė valdžios sektoriaus pajamas daugiau nei tikėtasi –
susidarė 2,7 % BVP federalinio lygio deficitas (neįskaitant
„Dexia“ operacijos poveikio), palyginti su 2,4 % tikslu. Be to, iš
2013 m. balandžio mėn. PDP pranešimo paaiškėjo, kad vietos valdžia
nepasiekė savo deficito tikslo (-0,3 % BVP vietoj -0,2 %),
šią padėtį tik iš dalies kompensavo geresnis nei numatytas
regionų ir bendruomenių rezultatas (-0,1 % BVP vietoje
-0,2 %). Apskaičiuota, kad 2012 m. struktūrinio biudžeto
balansas pagerėjo ½ procentinio punkto BVP. Didelio masto vyriausybės
priemones iš dalies atsvėrė didėjančios palūkanų
išlaidos, neigiamas automatinio atlyginimų ir socialinių išmokų
indeksavimo, susijusio su ankstesne infliacija, poveikis ir smarkiai
padidėjusios pensijų išlaidos;
·      valstybės skola išaugo nuo 84,0 % BVP 2007 m. iki
99,6 % BVP 2012 m. Deficito ir BVP dinamika sudaro apie 6,5
procentinio punkto padidėjimo, o išorės veiksniai – apie 9
procentinius punktus, daugiausia dėl su finansų sektoriumi
susijusių gelbėjimo operacijų nuosavo kapitalo injekcijų
pavidalu;
(9)       Belgija ėmėsi tam
tikrų priemonių, kad sugriežtintų stebėsenos mechanizmus ir
užtikrintų, kad būtų laikomasi fiskalinių tikslų,
pvz., 2010 m. įsteigė stebėsenos komitetą, o 2012 m.
sugriežtino biudžeto vykdymo stebėseną. Tačiau siekiant
pakoreguoti fiskalinę sistemą, kad biudžetiniai tikslai
būtų privalomi federaliniu ir subfederaliniu lygiais, ir padidinti
dalijimosi našta ir atskaitomybės skaidrumą visuose valdžios
sektoriaus lygmenyse, reikšmingos pažangos nepadaryta;
(10)     galima daryti išvadą, kad
Belgija nepakankamai atsižvelgė į 2009 m. gruodžio 2 d.
Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties 126 straipsnio
7 dalį. Belgija nepanaikino savo perviršinio deficito iki
2012 m. Fiskalinių priemonių imtasi daug mažiau nei rekomendavo
Taryba, o 2011 m. jų nesiimta visiškai,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Belgija nesiėmė veiksmingų
priemonių, atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos
rekomendaciją pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį.
2 straipsnis
Šis sprendimas
skirtas Belgijai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 209, 1997 8 2, p. 6.
[2]               OL L 125, 2010 5 21, p. 34. Visi su Belgijos perviršinio deficito procedūra susiję
dokumentai pateikti adresu http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/belgium_en.htm.


title: 2004 m. kovo 30 d. ELPA priežiūros institucijos rekomendacija Nr. 54/04/COL, dėl koordinuotosios oficialios maisto produktų kontrolės programos 2004 m.

text:
               6.10.2005

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 260/12

         ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS REKOMENDACIJA

   Nr. 54/04/COL
   2004 m. kovo 30 d.
   dėl koordinuotosios oficialios maisto produktų kontrolės programos 2004 m.
   ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,
   atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimą, ypač į jo 109 straipsnį ir 1 protokolą,
   atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo, ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 1 protokolą,
   atsižvelgdama į EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 50 punkte nurodytą Aktą (1989 m. birželio 14 d. Tarybos direktyva 89/397/EEB dėl oficialios maisto produktų kontrolės
       (1)), suderintą su EEE susitarimo 1 protokolu, ypač į jo 14 straipsnio 3 dalį,
   pasikonsultavusi su ELPA maisto produktų komitetu, padedančiu ELPA priežiūros institucijai,
   kadangi:

               (1)

               Siekiant užtikrinti tinkamą Europos Ekonominės Erdvės veikimą, būtina parengti koordinuotąsias maisto produktų programas EEE teritorijoje, skirtas sustiprinti darnų EEE valstybių oficialios kontrolės įgyvendinimą.

               (2)

               Tokiomis programomis turėtų būti pabrėžiama atitiktis maisto produktams skirtiems teisės aktams, galiojantiems pagal EEE susitarimą, kuris visų pirma yra skirtas visuomenės sveikatos bei vartotojų interesų apsaugai ir sąžiningai prekybai užtikrinti.

               (3)

               Pagal EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 54n punkte nurodyto Akto 3 straipsnį (1993 m. spalio 29 d. Tarybos direktyva 93/99/EEB dėl papildomų oficialios maisto produktų kontrolės priemonių (2) Direktyvos 89/397/EEB 7 straipsnyje nurodytos laboratorijos turi atitikti kriterijus, nustatytus EN 45000 serijos Europos standarte, pakeistame standartu EN ISO 17025:2000.

               (4)

               Vienu metu įgyvendinant nacionalines ir koordinuotąsias programas galima įgyti informacijos ir patirties, kuria būtų galima grįsti būsimus tikrinimus ir įstatymus.

               (5)

               Islandijos ir Lichtenšteino dalyvavimą programose pagal šios rekomendacijos taikymo srities A ir B dalis reikės įvertinti, atsižvelgiant į EEE susitarimo I priedo I skyriuje šioms šalims numatytas išimtis,

         REKOMENDUOJA ELPA VALSTYBĖMS:
   1)   Per 2004 m. atlikti patikrinimus, vykdyti kontrolę, ir, jeigu nurodoma, paimti ėminius ir atlikti jų analizę laboratorijose, siekiant, kad:

               —

               būtų įvertinama iš žalio arba termiškai apdoroto pieno pagamintų sūrių bakteriologinė sauga,

               —

               šviežios atšaldytos paukštienos bakteriologinė sauga būtų įvertinama termofilinių Campylobacter bakterijų atžvilgiu,

               —

               būtų įvertinama prieskonių bakteriologinė ir toksikologinė sauga.

         2)   Nors šia rekomendacija nenustatomas ėminių ėmimo ir (arba) tikrinimo dažnis, užtikrinti, kad tas dažnis būtų pakankamas svarstomo klausimo apžvalgai pateikti.
   3)   Pateikti informaciją pagal prieduose nurodytus duomenų lapus, užtikrinant rezultatų palyginamumą. Šią informaciją reikėtų siųsti ELPA priežiūros institucijai ne vėliau kaip iki 2005 m. gegužės 1 d., kartu su aiškinamąja ataskaita, kurioje turėtų būti pateiktos pastabos dėl rezultatų ir vykdytų kontrolės priemonių.
   4)   Pagal šią programą tiriami maisto produktai turėtų būti pateikiami Direktyvos 93/99/EEB 3 straipsnio reikalavimus atitinkančioms laboratorijoms. Vis dėlto, jeigu ELPA valstybėse narėse nėra šia rekomendacija numatytus tyrimus galinčių atlikti laboratorijų, valstybės gali paskirti kitas laboratorijas, suteikdamos joms įgaliojimus atlikti tuos tyrimus.
   TAIKYMO SRITIS IR METODAI
   A.   Iš žalio arba termiškai apdoroto pieno pagamintų sūrių bakteriologinė sauga
   1)   Programos taikymo sritis
   Žmonės apsinuodija valgydami kelių tipų bakterijomis, pvz.: Salmonella,
      Listeria monocytogenes, verotoksinį poveikį turinčiomis Escherichia coli bakterijomis ir Staphylococcal enterotoksinais, užkrėstą sūrį.
   EEE egzistuoja sena sūrių gamybos iš žalio pieno ir jų vartojimo tradicija. Siekiant tęsti šią tradiciją ir užtikrinti maisto produktų saugą, sūrių gamybai naudojamo žalio pieno gamybos surinkimo ir saugojimo sistema buvo labai patobulinta. Atitinkami maisto tvarkymo subjektai skiria ypatingą dėmesį higienai ir kontrolei viso gamybos proceso metu.
   Šios programos dalies tikslas yra ištirti iš žalio arba termiškai apdoroto pieno pagamintų sūrių mikrobiologinę saugą, siekiant skatinti aukštą vartotojų apsaugos lygį ir rinkti informaciją apie tuose produktuose esančius patogeninius ir indikatorinius mikroorganizmus. Šis tyrimas apima vienerių metų programą ir bus tęsiamas antraisiais metais pagal platesnę sūrių bakteriologinės saugos programą. Šia platesne programa siekiama nustatyti pagrindinius kitų sūrių kategorijų užkratus, kad būtų galima padaryti svarbias išvadas dėl žalio arba termiškai apdoroto pieno sūrių keliamo konkretaus pavojaus. Šios žalio arba termiškai apdoroto pieno sūrių tyrimui skirtos dalies rezultatai bus analizuojami ir pateikiami, atsižvelgiant į bendrąją šio sektoriaus rezultatų ataskaitą, kuri bus pateikta pasibaigus antriesiems metams.
   2)   Ėminių ėmimas ir analizės metodas
   Tyrimai turėtų būti atliekami su iš žalio arba termiškai apdoroto pieno pagamintais šviežiais, minkštais ir puskiečiais sūriais. Kompetentingos ELPA valstybių institucijos turėtų paimti tipinius šių produktų ėminius gamybos vietoje ir mažmeninės prekybos vietose, įskaitant importuotus produktus, ištirti tuos ėminius ir nustatyti, ar juose yra Salmonella,
      Listeria monocytogenes bei termofilinių Campylobacter bakterijų ir suskaičiuoti Staphylococcus aureus ir Escherichia coli bakterijas. Jeigu aptinkama Listeria monocytogenes bakterijos, šios bakterijos turėtų būti suskaičiuotos. Kai ėminiai paimami mažmeninės prekybos vietose, teturėtų būti tikrinama, ar nėra Salmonella bei termofilinių Campylobacter bakterijų ir suskaičiuojamos Listeria monocytogenes bakterijos. Ne mažesni nei 100 g kiekvieno sūrio ėminiai arba viso sūrio, sveriančio mažiau nei 100 g ėminys, turėtų būti paimami laikantis higienos reikalavimų, dedami į šaldomą tarą ir nedelsiant gabenami į laboratoriją tyrimams atlikti.
   Laboratorijoms turėtų būti leidžiama naudoti pasirinktą metodą, jeigu jis pakankamas, kad būtų galima pasiekti numatytą tikslą. Vis dėlto Salmonella bakterijoms aptikti rekomenduojama naudoti naujausią standartų ISO 6785 arba EN/ISO 6579 versiją, Listeria monocytogenes bakterijoms – naujausią standartų EN/ISO 11290-1 ir 2 versiją, termofilinėms Campylobacter bakterijoms – naujausią ISO 10272:1995 versiją, Staphylococcus aureus bakterijoms – naujausią EN/ISO 6888-1 arba 2 versiją, Escherichia coli bakterijoms – naujausią standarto ISO 11866-2,3 arba ISO 16649-1,2 versiją. Taip pat galima naudoti kitus kompetentingų institucijų pripažintus lygiaverčius metodus.
   Bendrą ėminių ėmimo lygį turėtų nustatyti kompetentingos ELPA valstybių institucijos.
   Kontrolės rezultatai turėtų būti registruojami I priede nustatyto pavyzdžio duomenų lapuose.
   B.   Šviežios atšaldytos paukštienos bakteriologinė sauga termofilinių Campylobacter bakterijų atžvilgiu
   1)   Programos taikymo sritis
   Termofilinės Campylobacter bakterijos yra pagrindinė su maistu susijusių bakterinių žmonių susirgimų priežastis. Pastaraisiais metais daugėja užregistruotų susirgimų, o epidemiologinių tyrimų rezultatai rodo, kad paukštiena yra didžiausias infekcijos šaltinis ir didelė šviežios paukštienos dalis yra užkrėsta šiomis bakterijomis.
   Šiuo metu nepakanka mokslinės informacijos nustatyti kriterijus pagal EEE susitarimą galiojantiems teisės aktams dėl Campylobacter bakterijų, siekiant geriau suprasti šio ligos sukėlėjo epidemiologiją ir kitų gyvūninės kilmės produktų bei kito maisto įtaką, vykdomi tolesni tyrimai.
   Šios programos dalies tikslas yra įvertinti šviežios paukštienos mikrobiologinę saugą Campylobacter bakterijų atžvilgiu, siekiant skatinti aukštą vartotojų apsaugos lygį ir rinkti informaciją apie tuose produktuose esančius patogeninius ir indikatorinius mikroorganizmus.
   2)   Ėminių ėmimas ir analizės metodas
   Tyrimai turėtų būti atliekami su šviežia atšaldyta paukštiena, visų pirma vištiena ir kalakutiena. Kompetentingos ELPA valstybių institucijos turėtų paimti tipinius šių produktų ėminius paukščių pjovimo vietoje ir mažmeninės prekybos vietose, įskaitant importuotus produktus, bei ištirti tuos ėminius ir nustatyti, ar juose yra termofilinių Campylobacter bakterijų. Ėminiai, kurių kiekvieną sudaro 10 g prieš paukštienos atšaldymą paimtos kaklo odos, arba 25 g ar 25 kvadratiniai centimetrai paukštienos krūtinėlės, turėtų būti paimami laikantis higienos reikalavimų, dedami į šaldomą tarą ir nedelsiant gabenami į laboratoriją tyrimams atlikti. Be to, siekiant geresnio rezultatų palyginamumo, ėminio ėmimą rekomenduojama atlikti laikotarpiu nuo gegužės iki spalio mėn.
   Laboratorijoms turėtų būti leidžiama naudoti pasirinktą metodą, jeigu jis pakankamas, kad būtų galima pasiekti numatytą tikslą. Vis dėlto termofilinėms Campylobacter bakterijoms aptikti rekomenduojama naudoti naujausią standarto ISO 10272:1995 versiją. Taip pat galima naudoti kitus kompetentingų institucijų pripažintus lygiaverčius metodus.
   Bendrą ėmimo lygį turėtų nustatyti kompetentingos ELPA valstybių institucijos.
   Kontrolės rezultatai turėtų būti registruojami II priede nustatyto pavyzdžio duomenų lapuose.
   C.   Prieskonių bakteriologinė ir toksikologinė sauga
   1)   Programos taikymo sritis
   Prieskoniai, prieskoninės žolės ir iš daržovių pagaminti pagardai (prieskoniai) yra vertinami dėl jų išskirtinio skonio, spalvos ir aromato. Vis dėlto prieskoniuose gali būti didelis mikroorganizmų, įskaitant patogenines bakterijas, pelėsius ir grybelius, kiekis. Netinkamai laikomi, jie gali greitai sugadinti maistą, kurį buvo tikimasi jais pagardinti. Nustatyta, kad kai prieskoniai dedami į maistą, kuriame jie tampa pagrindine maisto sukeltų ligų protrūkių priežastimi, tolesnis ligų sukėlėjų vystymasis yra galimas. Ši galimybė yra didesnė, kai prieskoniai naudojami maistui, kurį ruošiant gali būti naudojama nepakankamai aukšta temperatūra. Užkrėtimas tam tikromis pelėsių atmainomis gali skatinti toksinų atsiradimą, pvz.: aflatoksinų, kurie, jei viršija EEE susitarimo II priedo, XII skyriaus 54zn punkte nurodytu Aktu (2001 m. kovo 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 466/2001, nustatantis didžiausius leistinus tam tikrų teršalų maisto produktuose kiekius
       (3)) nustatytą kiekį, gali sukelti rimtą pavojų vartotojų sveikatai.
   Siekiant užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį, šios programos dalies tikslas yra įvertinti prieskonių bakteriologinę ir toksikologinę saugą, rinkti informaciją apie patogeninių mikroorganizmų paplitimą ir patikrinti, ar rinkai pateiktuose prieskoniuose aflotoksinai neviršija didžiausio leistino kiekio, nustatyto pagal EEE susitarimą galiojančiais teisės aktais.
   2)   Ėminių ėmimas ir analizės metodas
   Kompetentingos ELPA valstybių institucijos turėtų paimti tipinius prieskonių ėminius iš importo siuntų, gamybos/pakavimo vietose, didmeninės prekybos vietose, prieskonius maistui ruošti naudojančiose įmonėse ir mažmeninės prekybos vietose, siekdamos:

               a)

               Suskaičiuoti Enterobacteriaceae bakterijas, nustatyti, ar yra Salmonella bakterijų, ir suskaičiuoti Bacillus cereus bei Clostridium perfringens bakterijas.

                  Enterobacteriaceae skaičius yra naudojamas kaip indikatorius galimam švitinimui ar panašiam prieskonių apdorojimui. Ne mažesni nei 100 g ėminiai iš kiekvienos pakuotės arba visos pakuotės, sveriančios mažiau nei 100 g ėminys, turėtų būti paimami laikantis higienos reikalavimų, ir nedelsiant gabenami į laboratoriją tyrimams atlikti. Laboratorijoms turėtų būti leidžiama naudoti pasirinktą metodą, jeigu jis pakankamas, kad būtų galima pasiekti numatytą tikslą. Vis dėlto Salmonella bakterijoms aptikti rekomenduojama naudoti naujausią standarto ISO 6579:2002 versiją, Enterobacteriaceae bakterijoms suskaičiuoti – naujausią standarto EN ISO 5552:1997 versiją, Bacillus cereus bakterijoms suskaičiuoti – naujausią standarto ISO 7932:1993 versiją ir Clostridium perfringens suskaičiuoti – naujausią standarto ISO 7937:1997 versiją. Taip pat galima naudoti kitus kompetentingų institucijų pripažintus lygiaverčius metodus.
               Bendrą ėminių ėmimo lygį turėtų rinktis kompetentingos ELPA valstybių institucijos.
               Kontrolės rezultatai turėtų būti registruojami III priedo 1 ir 2 skirsniuose nustatyto pavyzdžio duomenų lapuose.

               b)

               Nustatyti prieskoniuose esančių aflatoksinų kiekį, kuris neturėtų viršyti pagal EEE susitarimą galiojančiais teisės aktais nustatyto didžiausio leistino kiekio.
               Ėminio ėmimas ir tyrimas turėtų būti atliekami pagal EEE susitarimo II priedo XII skyriaus 54s punkte nurodytą Aktą (1998 m. liepos 16 d. Komisijos direktyva 98/53/EB, nustatanti mėginių ėmimo ir analizės metodus, naudojamus atliekant oficialią tam tikrų teršalų kiekių maisto produktuose kontrolę
                   (4)). Pagal tą direktyvą ėminio dydis turi būti nuo 1 iki 10 kg, atsižvelgiant į tikrinamos partijos dydį.
               Bendrą ėminių ėmimo lygį turėtų nustatyti kompetentingos ELPA valstybių institucijos.
               Kontrolės rezultatai turėtų būti registruojami IV priede nustatyto pavyzdžio duomenų lapuose.

      Ši rekomendacija skirta Islandijai, Lichtenšteinui ir Norvegijai.
      Priimta Briuselyje, 2004 m. kovo 30 d.

            ELPA priežiūros institucijos vardu

         Bernd HAMMERMANN

            Kolegijos narys

      (1)  OL L 186, 1989 6 30, p. 23.

      (2)  OL L 290, 1993 11 24, p. 14. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

      (3)  OL L 77, 2001 3 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 857/2005 (OL L 143, 2005 6 7, p. 9).

      (4)  OL L 201, 1998 7 17, p. 93. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/43/EB (OL L 113, 2004 4 20, p. 14).

      I PRIEDAS
      IŠ ŽALIO ARBA TERMIŠKAI APDOROTO PIENO PAGAMINTŲ SŪRIŲ BAKTERIOLOGINĖ SAUGA
      ELPA valstybė: _

                  Bakterijų grupės/kriterijai (1)

                  Ėminių ėmimo etapas

                  Produkto identifikavimas

                  Ėminių skaičius

                  Analizės rezultatai (2)

                  Priemonės, kurių buvo imtasi
                  (skaičius ir pobūdis) (3)

                  S

                  A

                  U

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  Nenustatyta 25 g

                  Gamyba

                  nenokinamas minkštas (šviežias) sūris

                  nokinamas šviežias sūris

                  puskietis sūris

                  Mažmeninė prekyba

                  nenokinamas minkštas (šviežias) sūris

                  nokinamas šviežias sūris

                  puskietis sūris

                  Termofilinės Campylobacter

                  n = 5 c = 0
                  Nenustatyta 25 g

                  Gamyba

                  nenokinamas minkštas (šviežias) sūris

                  nokinamas šviežias sūris

                  puskietis sūris

                  Mažmeninė prekyba

                  nenokinamas minkštas (šviežias) sūris

                  nokinamas šviežias sūris

                  puskietis sūris

                     Staphylococcus aureus

                  n = 5 c = 2
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Gamyba

                  nenokinamas minkštas (šviežias) sūris

                  nokinamas šviežias sūris

                  puskietis sūris

                  Mažmeninė prekyba

                  nenokinamas minkštas (šviežias) sūris

                  nokinamas šviežias sūris

                  puskietis sūris

                     Escherichia coli

                  n = 5 c = 2
                  m = 10 000 cfu/g
                  M = 100 000 cfu/g

                  Gamyba

                  nenokinamas minkštas (šviežias) sūris

                  nokinamas šviežias sūris

                  puskietis sūris

                  Mažmeninė prekyba

                  nenokinamas minkštas (šviežias) sūris

                  nokinamas šviežias sūris

                  puskietis sūris

                  A

                  P

                  ≤ 100 cfu/g

                  > 100 cfu/g

                     Listeria monocytogenes

                  n = 5 c = 0
                  Nenustatyta 25 g

                  Gamyba

                  nenokinamas minkštas (šviežias) sūris

                  nokinamas šviežias sūris

                  puskietis sūris

                  Mažmeninė prekyba

                  nenokinamas minkštas (šviežias) sūris

                  nokinamas šviežias sūris

                  puskietis sūris

         (1)  Imtiną ėminių skaičių galima sumažinti, jeigu jie imami mažmeninės prekybos vietose. Jeigu paimamas mažesnis ėminių skaičius, tai turi būti nurodoma ataskaitoje.

         (2)  S – Atitinka nustatytus reikalavimus, A – Priimtinas, U – Neatitinka nustatytų reikalavimų, A – Neaptinkama, P – Aptinkama. Jei tai Staphylococcus aureus ir Escherichia coli bakterijos: rezultatas atitinka nustatytus reikalavimus, jeigu visos nustatytos vertės < m, priimtinas, jeigu didžiausia iš c verčių yra nuo m iki M, ir neatitinka nustatytų reikalavimų, jeigu viena arba daugiau verčių > M arba didesnės nei c vertės yra nuo m iki M.

         (3)  Pranešant apie priverstines vykdymo priemones, rekomenduojama naudoti šias kategorijas: žodinis įspėjimas, raštiškas įspėjimas, privaloma taikyti tobulesnę savą kontrolę, privaloma atšaukti produktą, administracinė bauda, civilinė byla, kita priemonė.

      II PRIEDAS
      ŠVIEŽIOS PAUKŠTIENOS MIKROBIOLOGINĖ SAUGA (TERMOFILINIŲ CAMPYLOBACTER BAKTERIJŲ ATŽVILGIU)
      ELPA valstybė: _

                  Patogeninės bakterijos/kriterijai (1)

                  Ėminių ėmimo etapas

                  Produkto identifikavimas

                  Ėminių skaičius

                  Analizės rezultatai

                  Priemonės, kurių buvo imtasi
                  (skaičius ir pobūdis) (2)

                  Neaptinkama

                  Aptinkama

                  Termofilinės Campylobacter

                  n=5 c=0
                  Nenustatyta 25 g

                  Gamyba

                  Paukštiena/vištiena

                  Kalakutiena

                  Mažmeninė prekyba

                  Paukštiena/vištiena

                  Kalakutiena

         (1)  Imtiną ėminių skaičių galima sumažinti, jeigu jie imami mažmeninės prekybos vietose. Jeigu paimamas mažesnis ėminių skaičius, tai turi būti nurodoma ataskaitoje.

         (2)  Pranešant apie priverstinio vykdymo priemones, rekomenduojama naudoti šias kategorijas: žodinis įspėjimas, raštiškas įspėjimas, privaloma taikyti tobulesnę savą kontrolę, privaloma atšaukti produktą, administracinė bauda, civilinė byla, kita priemonė.

      III PRIEDAS
      1 SKIRSNIS
      PRIESKONIŲ BAKTERIOLOGINĖ SAUGA
      ELPA valstybė: _

                  Patogeninės bakterijos/kriterijai (1)

                  Ėminių ėmimo etapas

                  Produkto identifikavimas

                  Ėminių skaičius

                  Analizės rezultatai (2)

                  Priemonės, kurių buvo imtasi
                  (skaičius ir pobūdis) (3)

                  S

                  A

                  U

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  Nenustatyta 25 g

                  Importas arba gamyba/pakavimas arba didmeninė prekyba

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

                  Įmonė (naudojanti didelius kiekius prieskonių maistui gaminti)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

                  Mažmeninė prekyba

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

                     Bacillus cereus

                  n = 5 c = 1
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Importas arba gamyba/ pakavimas arba didmeninė prekyba

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

                  Įmonė (naudojanti didelius kiekius prieskonių maistui gaminti)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

                  Mažmeninė prekyba

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

            2 SKIRSNIS
      PRIESKONIŲ BAKTERIOLOGINĖ SAUGA
      ELPA valstybė: _

                  Patogeninės bakterijos/kriterijai (4)

                  Ėminių ėmimo etapas

                  Produkto identifikavimas

                  Ėminių skaičius

                  Analizės rezultatai (5)

                  Priemonės, kurių buvo imtasi
                  (skaičius ir pobūdis) (6)

                  S

                  A

                  U

                     Clostridium perfringens

                  n = 5 c = 1
                  m = 100 cfu/g
                  M = 1 000 cfu/g

                  Importas arba gamyba/ pakavimas arba didmeninė prekyba

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

                  Įmonė (naudojanti didelius kiekius prieskonių maistui gaminti)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

                  Mažmeninė prekyba

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

                     Enterobacteriaceae

                  n = 5 c = 1
                  m = 10 cfu/g
                  M = 100 cfu/g

                  Importas arba gamyba/ pakavimas arba didmeninė prekyba

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

                  Įmonė (naudojanti didelius kiekius prieskonių maistui gaminti)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

                  Mažmeninė prekyba

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

         (1)  Imtiną ėminių skaičių galima sumažinti, jeigu jie imami mažmeninės prekybos vietose. Jeigu paimamas mažesnis ėminių skaičius, tai turi būti nurodoma ataskaitoje.

         (2)  S – Atitinka nustatytus reikalavimus, A – Priimtinas, U – Neatitinka nustatytų reikalavimų. Jei tai Bacillus cereus ir Clostridium perfringens bakterijos: rezultatas atitinka nustatytus reikalavimus, jeigu visos nustatytos vertės > M arba didesnės nei c vertės yra nuo m iki M.

         (3)  Pranešant apie priverstinio vykdymo priemones, rekomenduojama naudoti šias kategorijas: žodinis įspėjimas, raštiškas įspėjimas, privaloma taikyti tobulesnę savą kontrolę, privaloma atšaukti produktą, administracinė bauda, civilinė byla, kita priemonė.

         (4)  Imtiną ėminių skaičių galima sumažinti, jeigu jie imami mažmeninėje prekyboje. Jeigu paimamas mažesnis ėminių skaičius, tai turi būti nurodoma ataskaitoje.

         (5)  S – Atitinka nustatytus reikalavimus, A – Priimtinas, U – Neatitinka nustatytų reikalavimų. Jei tai Bacillus cereus ir Clostridium perfringens bakterijos: rezultatas atitinka nustatytus reikalavimus, jeigu visos nustatytos vertės > M arba didesnės nei c vertės yra nuo m iki M.

         (6)  Pranešant apie priverstinio vykdymo priemones, rekomenduojama naudoti šias kategorijas: žodinis įspėjimas, raštiškas įspėjimas, privaloma taikyti tobulesnę savą kontrolę, privaloma atšaukti produktą, administracinė bauda, civilinė byla, kita priemonė.

      IV PRIEDAS
      PRIESKONIŲ TOKSIKOLOGINĖ SAUGA
      ELPA valstybė: _

                  Ėminių ėmimo etapas

                  Produkto identifikavimas

                  Ėminių skaičius

                  Analizės rezultatai

                  Priemonės, kurių buvo imtasi
                  (skaičius ir pobūdis) (1)

                  Aflatoksinas B1
                  (μg/kg)

                  Bendras aflatoksino kiekis
                  (μg/kg)

                  < 2

                  2–5

                  > 5

                  < 4

                  4–10

                  > 10

                  Importas arba pakavimo įmonė arba didmeninė prekyba

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

                  Įmonė
                  (naudojanti didelius kiekius prieskonių maistui gaminti)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

                  Mažmeninė prekyba

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatas/imbieras/ciberžolė

                  Kiti prieskoniai ir prieskoninės žolės

         (1)  Pranešant apie priverstinio vykdymo priemones, rekomenduojama naudoti šias kategorijas: žodinis įspėjimas, raštiškas įspėjimas, privaloma taikyti tobulesnę savą kontrolę, privaloma atšaukti produktą, administracinė bauda, civilinė byla, kita priemonė.


				|

		52014DC0426

			Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos_x000b__x000b_su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Slovakijos stabilumo programos /* COM/2014/0426 final - 2014/ () */

Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
dėl 2014 m. Slovakijos nacionalinės
reformų programos
su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Slovakijos stabilumo programos
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį
ir 148 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d.
Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės
priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei
koordinavimo[1],
ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendaciją[2],
atsižvelgdama į Europos Parlamento
rezoliucijas[3],
atsižvelgdama į Europos Vadovų
Tarybos išvadas,
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto
nuomonę,
atsižvelgdama į Ekonomikos ir
finansų komiteto nuomonę,
atsižvelgdama į Socialinės apsaugos
komiteto nuomonę,
atsižvelgdama į Ekonominės politikos
komiteto nuomonę,
kadangi:
(1)
2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų
Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują
augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“,
grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia
dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų,
kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo
potencialas;
(2)
2010 m. liepos 13 d. Taryba, remdamasi
Komisijos pasiūlymais, priėmė rekomendaciją dėl
valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės
politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. –
sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos
gairių, kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas
gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant
nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;
(3)
2012 m. birželio 29 d. valstybių ar
vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl
ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė
nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant
visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie
nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių
narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą
įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir
įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;
(4)
2013 m. liepos 9 d. Taryba
priėmė rekomendaciją dėl 2013 m. Slovakijos
nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl atnaujintos
2012–2016 m. Slovakijos stabilumo programos. 2013 m. lapkričio 15 d.
pagal Reglamentą (ES) Nr. 473/2013[4]
Komisija pateikė nuomonę dėl Slovakijos 2014 m. biudžeto
plano projekto[5];
(5)
2013 m. lapkričio 13 d. Komisija
priėmė metinę augimo apžvalgą[6], kuria pradedamas 2014
m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą
pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES)
Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo
ataskaitą[7],
kurioje nenurodė, kad Slovakija yra viena iš valstybių narių,
dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;
(6)
2013 m. gruodžio 20 d. Europos Vadovų Taryba
patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis
stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai.
Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos
augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas
skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir
konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius krizės
padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą;
(7)
2014 m. balandžio 23 d. Slovakija pateikė
2014 m. nacionalinę reformų programą ir 2014 m.
stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų
sąsają, jos vertintos vienu metu;
(8)
2014 m. stabilumo programoje išdėstytos
biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti, kad būtų tvariai
panaikintas perviršinis deficitas ir kad iki 2017 m. būtų
pasiektas vidutinio laikotarpio tikslas – maždaug 0,5 % BVP
struktūrinis deficitas. Šis vidutinio laikotarpio tikslas yra griežtesnis
nei reikalaujama pagal Stabilumo ir augimo paktą. 2013 m. Slovakijos
valdžios sektoriaus deficitas buvo tvariai sumažintas žemiau 3 % BVP
rodiklio. Planuojamas 2014 m. (perskaičiuotas) struktūrinio
balanso pokytis rodo, kad Slovakija smarkiai nukrypsta nuo koregavimo plano
siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. 2015 m. planuojamas 0,3 % BVP
pagerėjimas atitiktų Stabilumo ir augimo pakto taisykles. Vėlesniais
metais stabilumo programa nebūtų užtikrintas tinkamas koregavimas
siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Ir 2014 m., ir 2015 m.
išlaidos didėtų tokiu tempu, kuris atitinka išlaidų
kriterijų. Stabilumo programoje numatoma, kad didžiausios dalies
konsolidavimo priemonių siekiant vidutinio laikotarpio tikslo bus imtasi
2016 m. ir 2017 m. Apskritai dėl koregavimo plano siekiant vidutinio
laikotarpio tikslo kyla rizika, kad nebus laikomasi Stabilumo ir augimo pakto
reikalavimų. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skola
visu programos laikotarpiu neviršys 60 % BVP pamatinės vertės.
Nepriklausomos įstaigos (Makroekonominio prognozavimo komiteto)
patvirtintas makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje
pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Jau kiekybiškai
įvertintomis priemonėmis neužtikrinama, kad valdžios institucijų
apibrėžti fiskaliniai tikslai bus pasiekti. Be to, ne visos pajamų
priemonės yra pakankamai tiksliai nurodytos ir valstybės
administravimo išlaidoms sumažinti skirtų reformų įgyvendinimui
tebekyla grėsmė, o viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidos,
kaip ir praeityje, gali neatitikti biudžete numatytų dydžių. Kita
vertus, stabilumo programoje pateiktais skaičiais dar neatsižvelgiama
į lėšas, kurias tikimasi sutaupyti dėl pritaikytos vidaus skolos
stabdžio taisyklės. Pagal Komisijos 2014 m. pavasario prognozę,
kurioje atsižvelgiama į dėl „skolos stabdžio“ taisyklės
sutaupytų lėšų poveikį, 2014 m. nuo koregavimo plano
būtų nukrypta mažiau nei numatyta programoje, taip pat prognozuojama,
kad 2015 m. struktūrinis koregavimas bus pakankamas ir tiek 2014 m.,
tiek 2015 m. bus laikomasi išlaidų kriterijaus. Nors ir stabilumo
programoje, ir nacionalinėje reformų programoje deklaruojamas
ketinimas padidinti ekonomikos augimą skatinančias išlaidas,
nepanašu, kad šis ketinimas būtų visapusiškai paremtas susijusiais
planais. Valstybės biudžeto išlaidos švietimui padidėja 2014 m.,
tačiau kitais metais mažėja. Remdamasi programos vertinimu ir
Komisijos prognoze, pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 Taryba
mano, kad kyla rizika, jog 2014 m. bus nukrypta nuo koregavimo plano
siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, o atitinkamo koregavimo tikimasi
2015 m.;
(9)
atsižvelgdama į Sutarties
dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo reikalavimus, 2013 m.
lapkričio mėn. Slovakija įvedė subalansuoto biudžeto
taisyklę. Tačiau biudžeto sistemą susilpnina tai, kad nėra
viršutinių išlaidų ribų. Nors jas įvesti buvo numatyta
2013 m. stabilumo programa, kol kas šis įsipareigojimas
neįvykdytas. Slovakija išlieka šalimi, kurioje viešųjų
finansų tvarumui kyla vidutinė rizika ir numatoma, kad sveikatos
priežiūros išlaidos bus pagrindinis veiksnys, lemsiantis didėjančias
su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas, sudarysiančias
2 % BVP – tai antras pagal dydį numatomas sveikatos priežiūros
išlaidų padidėjimo iš visų ES valstybių narių
rodiklis. Daugiausia problemų yra stacionariosios sveikatos
priežiūros ir pirminės sveikatos priežiūros srityse.
2013 m. gruodžio mėn. vyriausybė priėmė
2014–2030 m. sveikatos politikos strateginę programą, kad
padidintų išlaidų veiksmingumą; dabar pagal strategiją
reikalaujama detalių įgyvendinimo planų;
(10)
Slovakija padarė pažangą gerindama
mokestinių prievolių vykdymą ir įgyvendina kovos su
mokestiniu sukčiavimu veiksmų planą, pagal kurį
įdiegė beveik pusę numatytų priemonių. Todėl
2013 m. pagerėjo Slovakijos mokesčių sistemos veiksmingumas,
visų pirma PVM srityje, nors tebereikia sutvirtinti pastangas ir
sustiprinti mokesčių administratoriaus analitinius ir audito
gebėjimus, o mokesčių, muitų ir socialinio draudimo
įmokų surinkimo vienodinimas atsilieka nuo numatyto
tvarkaraščio. Kad tęstų ekonomikos augimui palankų
fiskalinį konsolidavimą, Slovakija galėtų labiau remtis
mokesčiais, kurie mažiau kenkia ekonomikos augimui, visų pirma
periodiniais nekilnojamojo turto ir aplinkos mokesčiais. Šiuo
požiūriu nepadaryta pažangos pertvarkant periodinius nekilnojamojo turto
mokesčius ir juos susiejant su turto verte. Pajamos iš šio mokesčio
nedidelės ir nekinta nuo 2000 m. 2013 m. vyriausybė
įgyvendino priemones, kad sumažintų didelius samdomiems darbuotojams
ir savarankiškai dirbantiems asmenims susidarančio mokesčių
pleišto skirtumus, tačiau 2012 m. nustatytas labai didelis
faktinių mokesčių tarifų atotrūkis tarp dviejų
grupių išlieka;
(11)
Slovakijai tebekyla nemažai su darbo rinka
susijusių uždavinių. Išliekantis maždaug 14 % nedarbas
dažniausiai yra ilgalaikis ir tai rodo, kad nedarbo problema Slovakijoje yra
struktūrinio pobūdžio. Slovakija padarė tam tikrą
pažangą mažindama mokesčių pleištą, susidarantį mažai
uždirbantiems darbuotojams, kurie į darbo rinką patenka po ilgalaikio
nedarbo, tačiau priemonių veiksmingumą reikia stebėti ir
įvertinti. Kitose srityse padaryta tik ribota pažanga, pavyzdžiui,
didinant viešųjų užimtumo tarnybų galimybes teikti
individualizuotas paslaugas ir stiprinant aktyvumo skatinimo priemonių ir
socialinės paramos sąsają. Kiek tai susiję su jaunimo
nedarbu, viešųjų užimtumo tarnybų galimybės anksti įsikišti,
teikti darbo ieškančių asmenų profilį atitinkančias
paslaugas ir informuoti neužsiregistravusius jaunuolius yra ribotos. Todėl
reikia imtis veiksmų šiose srityse atsižvelgiant į Jaunimo
garantijų iniciatyvos tikslus. Reikia tikslingesnių priemonių,
skirtų nepalankiausioje padėtyje esantiems darbo ieškantiems
asmenims, įskaitant romus, kurių užimtumo lygis išlieka labai mažas.
Motinoms sunkiau grįžti į darbo rinką, kol trūksta
tinkamų vaikų, visų pirma mažesnių negu trejų
metų vaikų, priežiūros  paslaugų;
(12)
ribota švietimo sistemos atitiktis darbo rinkos
poreikiams trukdo užtikrinti kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą.
Privalomojo švietimo sistemos moksleivių rezultatai smarkiai
suprastėjo ir yra žemiau ES vidurkio. Viešosios išlaidos švietimui išlieka
nedidelės, nepaisant neseniai padidintų mokytojų atlyginimų;
stiprinamas pirminis mokytojų rengimas ir įtvirtinama praktinė
patirtis, tačiau šias pastangas reikia tęsti. Nepaisant
vyriausybės pastangų vykdyti profesinio rengimo ir mokymo
reformą ir subsidijuoti jaunimo užimamas darbo vietas, jaunimo nedarbo lygis
išlieka vienas didžiausių ES, o perėjimas iš švietimo sistemos į
darbo rinką tebėra sudėtingas. Dėl
santykinai mažos į darbo rinką orientuotų bakalauro
programų procentinės dalies ir nepakankamo bendradarbiavimo su
darbdaviais mažėja tretinio išsilavinimo atitiktis darbo rinkos poreikiams.
Aukštojo mokslo kokybės ir įmonių bei verslo įmonių
bendradarbiavimo su švietimo įstaigomis gerinimas taip pat
padėtų didinti Slovakijos ekonomikos inovacinius gebėjimus.
Pažangiosios specializacijos strategijos planais einama tinkama linkme,
tačiau juos reikia veiksmingai įgyvendinti. Tai, kad vis dar teikiama
nedaug geros kokybės ikimokyklinio ugdymo paslaugų, atsiliepia
mokymosi rezultatams, visų pirma romų. Kol kas iniciatyvos, kuriomis
siekiama pagerinti romų moksleivių mokymosi rezultatus, pernelyg
susietos su ES bendrai finansuojamais projektais;
(13)
energetikos srityje Slovakija padarė
pažangą rengdamasi įdiegti daugiau elektros energijos ir dujų
tinklų jungčių su kaimyninėmis šalimis; tačiau dar
reikia imtis priemonių, kad Slovakijos energijos rinka veiktų geriau,
visų pirma pagerinti tarifų nustatymo mechanizmo skaidrumą.
Pateiktas pasiūlymas dėl priemonių, skirtų energiniam
efektyvumui padidinti, rinkinio, kuriam siekiama gauti ES finansavimą
naujuoju programavimo laikotarpiu;
(14)
dėl vykdomos viešojo administravimo reformos
pagerės paslaugų orientavimasis į klientą, tačiau
Slovakijos viešojo administravimo kokybė ir veiksmingumas išlieka
nepatenkinamo lygio. Vis dar didelė darbuotojų kaita, susijusi
politiniu ciklu, taip pat prastas žmogiškųjų išteklių valdymas
ir prasti analitiniai gebėjimai silpnina faktais grindžiamą politikos
formavimą. Slovakijos rodikliai tarptautinėse korupcijos vertinimo
sistemose tebėra prasti ir šalis nedaug nuveikė, kad padidintų
savo teismų sistemos veiksmingumą ir skaidrumą. Slovakijos
verslo aplinkos kokybė suprastėjo, sustojo parama sparčiai
augančioms įmonėms. Neseniai Slovakija pertvarkė viešojo
pirkimo taisykles, kad padidintų skaidrumą ir veiksmingumą,
tačiau šių taisyklių taikymas tebekelia problemų, o
2013 m. viešųjų pirkimų reformos poveikis tebėra nedidelis;

(15)
atsižvelgdama į Europos semestrą,
Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę.
Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų
programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai
fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip
laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant
prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti
bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau
išdėstytose 1–6 rekomendacijose;
(16)
atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba
išnagrinėjo Slovakijos stabilumo programą ir savo nuomonę[8] visų pirma
pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,
(17)
atsižvelgdama į Europos semestrą,
Komisija atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę.
Remdamasi šia analize Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas
valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Slovakija taip pat
turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir
laiku įgyvendintos,
REKOMENDUOJA Slovakijai 2014–2015 m.
imtis šių veiksmų:
1.           Panaikinus
perviršinį deficitą, sustiprinti 2014 m. biudžeto priemones
atsižvelgiant į atsirandantį 0,3 % BVP atotrūkį nuo
Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų, remiantis
Komisijos 2014 m. pavasario prognoze. 2015 m. užtikrinti, kad
būtų vykdomas reikalaujamas 0,1 % BVP koregavimas siekiant
vidutinio laikotarpio tikslo, atsižvelgiant į tikėtinas prastas
ekonomines sąlygas. Paskui kasmet taikyti struktūrinio koregavimo
priemones, taikant 0,5 % BVP kriterijų, kol bus pasiektas vidutinio
laikotarpio tikslas. Toliau stiprinti fiskalinę sistemą, be kita ko,
nustatyti įpareigojančias ir teisiškai privalomas viršutines
išlaidų ribas. Pagerinti ilgalaikį viešųjų finansų
tvarumą padidinant sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų
veiksmingumą, visų pirma razionalizuojant stacionariąją
sveikatos priežiūrą ir jos valdymą ir stiprinant pirminę
sveikatos priežiūrą.
2.           Pagerinti mokesčių
administratoriaus veiksmingumą sustiprinant jo audito, rizikos vertinimo
ir skolų surinkimo gebėjimus. Susieti nekilnojamojo turto
apmokestinamąją vertę su jo rinkos verte.
3.           Veiksmingiau mažinti
ilgalaikį nedarbą taikant aktyvumo skatinimo priemones, suteikiant
antrą galimybę mokytis ir teikiant kokybišką individualiems
poreikiams pritaikytą mokymą. Padidinti viešųjų užimtumo
tarnybų galimybes teikti bylų valdymo paslaugas, darbo ieškantiems
asmenims teikti individualias konsultavimo ir aktyvumo skatinimo paslaugas,
taip pat stiprinti aktyvumo skatinimo priemonių ir socialinės paramos
sąsają. Veiksmingai spręsti jaunimo nedarbo problemą
sudarant galimybes anksti įsikišti, atsižvelgiant į Jaunimo
garantijų iniciatyvos tikslus. Gerinti paskatas didinti moterų
užimtumą, gerinant vaikų, visų pirma mažesnių negu
trejų metų, priežiūros paslaugas.
4.           Imtis priemonių mokymo
kokybei pagerinti, kad pagerėtų mokymosi rezultatai. Pagerinti mokymo
darbo vietoje teikimą bendrovėse, teikiančiose profesinio
rengimo ir mokymo paslaugas. Pritaikyti akreditavimo, finansavimo ir valdymo
priemones, siekiant skatinti kurti į profesiją orientuotas bakalauro
programas. Pagerinti žinių bazės kokybę bei tinkamumą ir
įgyvendinti planus skatinti veiksmingą žinių perdavimą ir
akademinės bendruomenės, mokslininkų bei verslo įmonių
bendradarbiavimą. Priimti sistemines priemones siekiant pagerinti nuo
visuomenės atskirtų bendruomenių, įskaitant romus,
galimybes gauti kokybišką įtraukųjį ikimokyklinį ir
mokyklinį ugdymą ir imtis priemonių siekiant skatinti juos
plačiau dalyvauti profesinio mokymo ir aukštojo mokslo sistemoje.
5.           Aktyviau gerinti energijos
rinkos veikimą, visų pirma didinti reguliavimo sistemos
skaidrumą visuomenei ir išnagrinėti didelius elektros energijos
tinklų mokesčius, ypač pramoniniams vartotojams, lemiančius
veiksnius. Remiantis iki šiol padaryta pažanga toliau plėtoti jungtis su
kaimyninėmis šalimis, įskaitant Ukrainą, pagal balandžio
mėn. pasirašytą susitarimo memorandumą.
6.           Imtis priemonių,
įskaitant Įstatymo dėl valstybės tarnybos pakeitimą,
kad sustiprėtų valstybės tarnybos nepriklausomumas. Priimti
žmogiškųjų išteklių valdymo viešojo administravimo
įstaigose gerinimo strategiją. Aktyviau stiprinti pagrindinių
ministerijų analitinius gebėjimus, siekiant formuoti faktais
grindžiamą politiką ir pagerinti politikos poveikio vertinimo
kokybę. Imtis priemonių siekiant kovoti su korupcija ir sparčiau
didinti teismų sistemos veiksmingumą ir skaidrumą. Pradėti
taikyti priemones, kuriomis gerinama verslo aplinka, be kita ko, MVĮ.
Aktyviau didinti viešųjų pirkimų veiksmingumą.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 209, 1997 8 2, p. 1.
[2]               COM(2014) 426 final.
[3]               Dok. P7_TA(2014)0128 ir
P7_TA(2014)0129.
[4]               OL L 140, 2013 5 27, p. 11.
[5]               C(2013) 8011 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5
straipsnio 2 dalį.


title: 2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Rumunijos konvergencijos programos

text:
               29.7.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 247/109

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2014 m. liepos 8 d.
   dėl 2014 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Rumunijos konvergencijos programos
   2014/C 247/21
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, kuri grindžiama geresniu ekonominės politikos koordinavimu ir kurioje daug dėmesio skiriama toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus ekonomikos augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)

               2010 m. liepos 13 d. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymais, priėmė Rekomendaciją dėl bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – Sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2); šios gairės kartu sudaro integruotas gaires. Į tas integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)

               2012 m. birželio 29 d. valstybių narių valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos lygmens veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikia imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

               (4)

               2013 m. liepos 9 d. Taryba priėmė rekomendaciją (3) dėl 2013 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl 2013 m. Rumunijos konvergencijos programos 2012–2016 m.;

               (5)

               2013 m. lapkričio 13 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2014 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2013 m. lapkričio 13 d. Komisija, remdamasi Reglamentu (ES) Nr. 1176/2011, priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą;

               (6)

               2013 m. gruodžio 20 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius krizės padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą;

               (7)

               2014 m. gegužės 6 d. Rumunija pateikė 2014 m. nacionalinę reformų programą, o 2014 m. gegužės 5 d. – 2014 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu;

               (8)

               2013 m. spalio 22 d. Taryba priėmė sprendimą 2013/531/ES (4) dėl ne didesnės nei 2 mlrd. EUR vertės vidutinės trukmės finansinės pagalbos Rumunijai skyrimo iki 2015 m. rugsėjo mėn. Atsižvelgiant į nestabilius kapitalo srautus, kurie visų pirma daro poveikį besiformuojančioms rinkoms, makroekonominiam scenarijui kylančią riziką ir nepašalintą bankų sektoriaus pažeidžiamumą, manyta, kad pagal euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms skirtą mokėjimų balanso priemonę tikslinga suteikti Rumunijai vidutinės trukmės prevencinę finansinę pagalbą. Nors dabartinėmis rinkos sąlygomis Rumunija neketina prašyti kurios nors pagalbos dalies išmokėjimo, tikėtina, kad prevencine pagalba bus padedama konsoliduoti makroekonominį, biudžeto ir finansinį stabilumą, o vykdant struktūrines reformas – padidinti ekonomikos atsparumą ir augimo potencialą. 2013 m. lapkričio 6 d. susitarimo memorandumu ir jo paskesniais papildymais, kuriuose nustatomos sąlygos, kurios turi būti įvykdytos pagal ES prevencinės pagalbos priemonę, papildomos ir remiamos Europos semestro konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijos. ES prevencinė pagalba priklausys nuo visapusiškos ekonominės politikos programos įgyvendinimo, ypač daug dėmesio skiriant struktūrinių reformų priemonėms, įskaitant konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, susijusias su administraciniais gebėjimais, produktų rinkos reformomis, verslo aplinka, darbo rinkomis, pensijomis, valstybės valdomomis įmonėmis ir sveikatos priežiūra. Ši darbotvarkė neatleidžia vyriausybės nuo įsipareigojimo visiškai įgyvendinti visas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas. Susitarimo memorandumui ir konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų vykdymui būtinas politikos prioritetų nustatymas, įgyvendinimas ir koordinavimas turėtų būti užtikrinamas nuosekliai, priimant prioritetinius sprendimus;

               (9)

               2014 m. konvergencijos programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – 2015 m. pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą; šis tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus, ir jį toliau išlaikyti tokio lygio. Rumunija naudojasi galimybe 2014 m. bendrai finansuojamų projektų atveju laikinai nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Laikinas nukrypimas kitais metais turi būti kompensuotas. Pagal konvergencijos programą planuojama, kad (perskaičiuotas) struktūrinis balansas 2014 m. išliks toks pat, o 2015 m. pagerės 0,8 % BVP. Prognozuojama, kad ir 2014 m., ir 2015 m. išlaidos didės išlaidų kriterijų atitinkančiu tempu. Prognozuojama, kad skolos santykis su BVP 2015 m. pasieks 40 %, o 2016–2017 m. sumažės. Apskritai konvergencijos programoje išdėstyta biudžeto strategija atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, iš esmės yra tikėtinas. Jis iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozę. Vis dėlto potencialaus BVP įvertis, kuriuo grindžiama konvergencijos programa, yra šiek tiek didesnis, daugiausia dėl optimistiškesnių darbo rinkos perspektyvų. 2014 m. biudžeto planų blogėjimo rizika yra susijusi su išlaidų kontrole ir prastesniu, nei numatyta, mokesčių surinkimu. Be to, dar nėra konkrečiai apibrėžtos 2015 m. ir paskesnių metų priemonės, kuriomis grindžiamas siūlomas fiskalinis planas.
               Remiantis Komisijos prognoze, nepaisant nedidelio 2014 m. struktūrinio balanso pablogėjimo, Rumunija 2014 m. laikosi Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų, atsižvelgiant į bendrai finansuojamų projektų atveju leidžiamą laikiną nukrypimą. Esama rizikos, kad 2015 m. bus labai nukrypta nuo reikalaujamo struktūrinio koregavimo, atsižvelgiant į būtiną bendrai finansuojamų projektų atveju leidžiamo laikino nukrypimo kompensavimą. Be to, numatoma, kad Rumunija 2015 m. nukryps nuo išlaidų kriterijaus. Remdamasi atliktu konvergencijos programos įvertinimu bei Komisijos prognoze ir vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 Taryba laikosi nuomonės, kad esama rizikos, jog įgyvendinant konvergencijos programą 2015 m. bus smarkiai nukrypta nuo prevencinės dalies reikalavimų;

               (10)

               mokestinis sukčiavimas ir mokesčių vengimas PVM, įskaitant tarpvalstybines schemas, akcizų, socialinio draudimo įmokų bei pajamų apmokestinimo srityse tebėra didelė problema. Konkreti pažanga kovojant su nedeklaruojamu darbu yra nedidelė, o mokestinių prievolių vykdymo strategijos veiksmingumą mažina realistinių ir privalomų įgyvendinimo priemonių trūkumas ir nepakankamas dėmesys prevencijai. Tebevykdoma mokesčių administravimo sistemos reforma, kuria siekiama padidinti jos veiksmingumą; tarpvalstybinis administracinis bendradarbiavimas, ypač susijęs su PVM, tebėra nedidelis. Mokesčių pleištas mažas ir vidutines pajamas gaunantiems samdomiesiems darbuotojams tebėra didelis ir skatina dirbti nedeklaruojamą darbą bei deklaruoti mažesnes pajamas. Pasiekta tam tikros pažangos aplinkosaugos mokesčių srityje: patobulinta transporto priemonių apmokestinimo sistema ir padidinti akcizai kurui, kurie dabar automatiškai indeksuojami. Rumunijai gresia tvarumo rizika ilguoju laikotarpiu, daugiausia dėl su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų. Dėl nepalankaus dirbančių įmokų mokėtojų ir pensijas gaunančių asmenų santykio esama nuogąstavimų dėl pensijų sistemos tvarumo ir tinkamumo. Rumunija ėmėsi priemonių, kad nuo 2035 m. būtų suvienodintas moterų ir vyrų pensinis amžius;

               (11)

               neveiksmingas išteklių naudojimas ir prastas valdymas didina sveikatos priežiūros sektoriaus fiskalinio tvarumo riziką. Valstybinėje sveikatos priežiūros sistemoje plačiai paplitę neoficialūs mokėjimai dar labiau mažina jos prieinamumą, veiksmingumą ir kokybę. Jau pradėtos sveikatos priežiūros sektoriaus efektyvumo ir finansinio tvarumo gerinimo reformos, tačiau reikalingos nuolatinės pastangos. Kai kurias priemones vėluojama vykdyti, joms skiriamas nepakankamas finansavimas ir jų vykdymui kliudo maži tarnybų pajėgumai. Išlaidų veiksmingumas galėtų būti padidintas mažinant stacionarinę sveikatos priežiūrą, kuria šiuo metu per dažnai naudojamasi ligoninėse, ir stiprinant pirminę sveikatos priežiūrą ir siuntimų sistemą. Pradėta vykdyti tolesnes sveikatos priežiūros sistemos reformas, kuriomis siekiama gerinti visuomenės sveikatą, be kita ko, skatinant lygias galimybes naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros paslaugomis;

               (12)

               didelis pasyvumas, nepakankamas darbo jėgos potencialo išnaudojimas ir būtinybė padidinti darbo jėgos kokybę ir našumą tebėra pagrindiniai Rumunijos darbo rinkos uždaviniai. Nepaisant kai kurių nedidelės apimties veiksmų valstybės teikiamų darbo paieškos ir perkvalifikavimo paslaugų kokybė tebėra prasta. Riboti valstybinės užimtumo tarnybos ištekliai ir veiklos rezultatų vertinimo sistemos nebuvimas riboja veiksmingą individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų darbo ieškantiems asmenims teikimą, paslaugų darbdaviams teikimą ir aktyvios bei pasyvios darbo rinkos politikos integravimą. Rumunijoje didelė dalis jaunų žmonių nedirba, nesimoko ir nedalyvauja mokymuose (17,3 % 2013 m.); ši procentinė dalis didėja. Nacionalinės vyresnių žmonių aktyvumo strategijos, kuria siekiama didinti vyresnių darbuotojų užimtumo lygį, priėmimas buvo atidėtas ir dabar ji turėtų būti priimta iki 2014 m. pabaigos;

               (13)

               nėra skaidrių gairių dėl minimalaus darbo užmokesčio nustatymo, į šį procesą įtraukiant socialinius partnerius, siekiant remti užimtumą bei konkurencingumą ir tvariai apsaugoti darbo pajamas;

               (14)

               2011 m. švietimo sistemos reforma, kuria nustatyta ilgalaikė darbotvarkė visų lygių švietimo sistemos kokybei padidinti, dėl nepakankamų finansinių ir žmogiškųjų išteklių dar ne iki galo įgyvendinta. Per dvidešimt praėjusių metų smarkiai sumažėjus profesinio rengimo ir mokymo programų skaičiui pastaraisiais metais buvo pradėti vykdyti keli bandomieji projektai ir reformos, tačiau profesinio rengimo ir mokymo pasiūla, jų aktualumas darbo rinkai ir įmonių dalyvavimas mokymosi darbo vietoje ir pameistrystės programose tebėra prasti. Išlieka didelė aukštojo mokslo absolventų gebėjimų neatitiktis darbo rinkos poreikiams, o verslo ir mokymo įstaigų ryšiai tebėra silpni – tą rodo aukštas nedarbo lygis ir tai, kad daug universitetų absolventų dirba jų išsilavinimo neatitinkantį darbą arba žemesnės kvalifikacijos reikalaujantį darbą. Dalyvavimas mokymosi visą gyvenimą programose tebėra vienas iš pasyviausių Sąjungoje. Mokyklos nebaigimo lygis išlieka vienas aukščiausių Sąjungoje ir dabar jis yra didesnis nei iki 2010 m.; ypač daug mokyklos nebaigusių asmenų yra romų tautybės. Moterų užimtumą sunkina tai, kad trūksta įperkamų ir kokybiškų vaikų, ypač 0–3 metų amžiaus vaikų, priežiūros paslaugų ir galimybės naudotis šiomis paslaugomis yra ribotos;

               (15)

               svarbiu uždaviniu išlieka skurdo mažinimas. Nepaisant gana stabilios užimtumo padėties, bendrosios namų ūkių pajamos mažėjo, o pajamų nelygybė didėjo. Tą labiausiai jaučia vaikų turinčios šeimos. Spartinant perėjimą nuo institucinės prie alternatyvios tėvų globos netekusių vaikų priežiūros pasiekta tik ribotos pažangos. Vis dar daug neįgaliųjų gyvena didelėse nuolatinės globos institucijose, o bendruomeninės paslaugos neįgaliesiems yra nepakankamai išvystytos. Menkas socialinių išmokų panaudojimas, aprėptis ir pakankamumas tebėra rimta problema, kenkianti socialinių išmokų efektyvumui mažinant skurdą. Minimalių įtraukties pajamų sistemos, į kurią sujungiamos trys esamos socialinių išmokų programos (garantuotų minimalių pajamų, šeimos pašalpų ir šildymo išmokų programos), kuri turėjo būti pradėta taikyti 2015 m., įgyvendinimas buvo atidėtas. 2012 m. pradėta įgyvendinti Nacionalinė romų integracijos strategija, tačiau pagrindiniams veiksmų planams įgyvendinti skiriamas finansavimas buvo nepakankamas ir rezultatai kol kas yra kuklūs. Vėluojama patikslinti strategiją įgyvendinti patikslintus veiksmų planus;

               (16)

               silpni viešojo administravimo gebėjimai parengti ir įgyvendinti politiką tebelieka didele Rumunijos problema; tai kliudo bendram šalies vystymuisi, verslo aplinkai ir valstybės investavimo galimybėms, o kartu neleidžia teikti pakankamos kokybės viešųjų paslaugų. 2013 m. buvo išanalizuotos silpnus administracinius gebėjimus lemiančios struktūrinės priežastys. Remiantis ta analize šiuo metu rengiama 2014–2020 m. viešojo administravimo stiprinimo strategija; ji turėtų būti parengta iki 2014 m. vidurio;

               (17)

               nepaisant didelės pažangos, ES lėšų įsisavinimo lygis tebėra vienas žemiausių ES. Nuolat prastai veikiančios valdymo ir kontrolės sistemos ir prasta viešojo pirkimo praktika gali neigiamai paveikti būsimos kartos programų rengimą ir įgyvendinimą. Problemų tebekelia strateginis planavimas bei politikos prioritetų nustatymas centrinės vyriausybės lygiu ir politikos prioritetų nustatymas bei daugiamečio biudžeto planavimas šakinių ministerijų, atsakingų už svarbias portfelines investicijas, lygmeniu. Viešojo pirkimo teisės aktus neigiamai veikia jų nepastovumas ir nenuoseklumas. Institucinė struktūra, kuri jungia daug susijusių subjektų ir kurioje dažnai sutampa atsakomybės sritys, nėra pritaikyta tam, kad galėtų šalinti trūkumus ir teikti tinkamas gaires perkančiosioms organizacijoms. Perkančiųjų organizacijų susirūpinimą tebekelia korupcija ir interesų konfliktai. Interesų konfliktų, susijusių su viešojo pirkimo sutarčių skyrimu, ex ante patikrinimų sistema turėtų pradėti veikti iki 2014 m. pabaigos;

               (18)

               prasta taisyklių kokybė ir nepakankamas reglamentavimo sistemos skaidrumas bei nuspėjamumas sudaro sunkumų įmonėms ir piliečiams. Prisijungimo prie elektros energijos tinklų, statybos leidimų gavimo ir mokesčių mokėjimo tvarka tebėra pernelyg sudėtinga. Papildomą problemą Rumunijos verslo aplinkai kelia neaiškios žemės nuosavybės teisės; mažiau nei 50 % nekilnojamojo turto registruojama žemės kadastro sistemoje ir tik maždaug 15 % nekilnojamojo turto įrašų yra patikrinama ir registruojama skaitmeninėse laikmenose. Rumunija padarė tam tikrą pažangą gerindama teisingumo sistemos kokybę, nepriklausomumą ir veiksmingumą bei kovodama su korupcija, tačiau šie klausimai tebekelia susirūpinimą įmonėms, siekiančioms veiksmingo teisių gynimo. Politiniu ir administraciniu lygmenimis vis dar stiprus pasipriešinimas sąžiningumo ir kovos su korupcija priemonėms;

               (19)

               pramonės vartotojams taikomų kainų reguliavimas elektros energijos rinkoje nutrauktas 2013 m.; palaipsniui nutraukiamas dujų ir elektros energijos kainų reguliavimas. Viena iš svarbiausių problemų – valstybės valdomų šių sektorių įmonių neefektyvumas ir neskaidrus valdymas. Numatoma, kad energijos kainų reguliavimo nutraukimas paskatins didinti energijos vartojimo efektyvumą, tačiau reikia konkrečių priemonių ir įsipareigojimų dėl išteklių siekiant toliau gerinti energijos vartojimo efektyvumą būsto, centrinio šildymo, pramonės ir miestų transporto sektoriuose. Rumunijos elektros energijos ir dujų rinkų integracija į ES rinkas vis dar neužbaigta ir išlieka didelių kliūčių tarpvalstybinėms dujų tinklų jungtims įgyvendinti; šios jungtys padėtų įvairinti tiekimą;

               (20)

               nepakankamai išplėtota pagrindinė transporto infrastruktūra toliau stabdo Rumunijos ekonomikos augimą. Intensyvus transporto priemonių skaičiaus didėjimas ir prasta kelių infrastruktūros kokybė varžo įmones ir ekonomiką. Prasta geležinkelių tinklo techninė priežiūra neigiamai paveikė jo saugumą ir patikimumą. Vidaus vandenų keliais, visų pirma Dunojumi, vis dar gabenama gerokai mažiau krovinių, nei galėtų būti. Valstybės valdomų transporto sektoriaus įmonių neveiksmingumas ir neskaidrus valdymas stabdo tinklo infrastruktūros vystymą;

               (21)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Rumunijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygmeniu prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–8 rekomendacijose;

               (22)

               atsižvelgdama į šį įvertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą, o jos nuomonė (5) pateikiama visų pirma toliau išdėstytoje 2 rekomendacijoje;

         REKOMENDUOJA Rumunijai 2014–2015 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Įgyvendinti ES ir TVF finansinės pagalbos programą, visiškai atsižvelgiant į politikos sąlygas‐, nustatytas 2013 m. lapkričio 6 d. susitarimo memorandume ir jo paskesniuose papildymuose‐, kuriais papildomas ir remiamas konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų vykdymas.

               2.

               Įgyvendinti 2014 m. biudžeto strategiją, gerokai sustiprinti biudžeto konsolidavimą siekiant užtikrinti, kad 2015 m. būtų pasiektas, o paskesniais metais – išlaikytas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, atsižvelgiant į įsipareigojimus pagal mokėjimų balanso programą, kaip numatyta 2014 m. konvergencijos programoje, visų pirma nurodant pagrindines priemones. Gerinti mokesčių surinkimą toliau įgyvendinant visapusišką mokestinių prievolių vykdymo strategiją ir sustiprinant pastangas mažinti sukčiavimą PVM. Kovoti su nedeklaruojamu darbu. Mažinti mažas ir vidutines pajamas gaunančių samdomųjų darbuotojų mokesčių naštą nedarant poveikio biudžetui. Užbaigti 2010 m. pradėtą pensijų reformą suvienodinant vyrų ir moterų pensinį amžių.

               3.

               Paspartinti sveikatos priežiūros sektoriaus reformas siekiant padidinti jo efektyvumą, kokybę ir pagerinti galimybes, be kita ko, palankių sąlygų neturinčių asmenų ir atokių bei izoliuotų bendruomenių, naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis. Stiprinti pastangas siekiant pažaboti neoficialius mokėjimus, be kita ko, įdiegiant tinkamas valdymo ir kontrolės sistemas.

               4.

               Stiprinti aktyvios darbo rinkos priemones ir nacionalinės užimtumo agentūros gebėjimus. Ypač daug dėmesio skirti užimtumo įstaigose neregistruoto jaunimo aktyvumo didinimui. Stiprinti priemones, kuriomis skatinamos vyresnių darbuotojų galimybės įsidarbinti. Konsultuojantis su socialiniais partneriais parengti aiškias gaires, kuriomis vadovaujantis būtų galima skaidriai nustatyti minimalų darbo užmokestį, atsižvelgiant į ekonomines ir darbo rinkos sąlygas.

               5.

               Didinti profesinio rengimo ir mokymo, pameistrystės programų, tretinio mokslo ir mokymosi visą gyvenimą programų kokybę bei prieinamumą ir juos pritaikyti prie darbo rinkos poreikių. Užtikrinti geresnes galimybes pasinaudoti ankstyvojo ugdymo bei priežiūros paslaugomis.

               6.

               Siekiant sumažinti skurdą, didinti socialinių pervedimų, visų pirma už vaikus, efektyvumą bei veiksmingumą ir tęsti socialinės paramos reformą, stiprinant jos sąsajas su aktyvumo skatinimo priemonėmis. Stiprinti pastangas siekiant įgyvendinti numatytas romų integracijos į darbo rinką priemones, padidinti mokyklos lankomumą ir sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, vadovaujantis partneryste grindžiamu požiūriu ir taikant griežtą stebėsenos mechanizmą.

               7.

               Stiprinti pastangas siekiant pagerinti viešojo administravimo gebėjimus, visų pirma didinant veiksmingumą, gerinant žmogiškųjų išteklių valdymą, sprendimų priėmimo priemones, stiprinant veiksmų koordinavimą įvairiuose valdžios lygmenyse ir tarp jų bei didinant skaidrumą, sąžiningumą ir atskaitomybę. Paspartinti ES lėšų įsisavinimą, stiprinti valdymo ir kontrolės sistemas ir gerinti strateginio planavimo, įskaitant daugiamečio biudžeto nustatymo aspektą, gebėjimus. Šalinti įsigalėjusius viešojo pirkimo sistemos trūkumus. Toliau gerinti teismų sistemos kokybę ir veiksmingumą, kovoti su visų lygių korupcija ir užtikrinti veiksmingą teismo sprendimų įgyvendinimą.

               8.

               Skatinti energetikos ir transporto sektorių konkurenciją ir veiksmingumą. Paspartinti valstybės valdomų energetikos ir transporto sektorių įmonių valdymo reformą ir didinti jų efektyvumą. Gerinti ir supaprastinti energijos vartojimo efektyvumo politikos vykdymą. Gerinti tarpvalstybinę energetikos tinklų integraciją ir prioriteto tvarka užtikrinti, kad dujų tinklų jungtimis dujas būtų galima transportuoti priešinga kryptimi.

      Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 8 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. C. PADOAN

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  Toliau taikomos 2014 m. pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2014/322/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių 2014 m. (OL L 165, 2014 6 4, p. 49);

      (3)  OL C 217, 2013 7 30, p. 67.

      (4)  2013 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas 2013/531/ES dėl Sąjungos vidutinės trukmės prevencinės finansinės pagalbos Rumunijai skyrimo (OL L 286, 2013 10 29, p. 1).

      (5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.