Svarbus teisinis pranešimas

|

52005SC0141

Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2004–2010 m. Danijos konvergencijos programos  /* SEK/2005/0141 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2.2.2005SEK(2005) 141 galutinisRekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2004–2010 m. Danijos konvergencijos programos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASTarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad nedalyvaujančios valstybės narės, t.y. tos šalys, kurios neįsivedė bendros valiutos, turėjo iki 1999 m. kovo 1 d. pateikti Tarybai ir Komisijai savo konvergencijos programas. Pagal šio reglamento 9 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komitetas) įvertinimais, turėjo patikrinti kiekvieną konvergencijos programą. Remdamasi Komisijos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu bei patikrinusi programą, Taryba pateikia nuomonę apie programą. Pagal reglamentą valstybės narės privalo kasmet pateikti atnaujintas konvergencijos programas, kurias taip pat patikrina Taryba ta pačia tvarka.Pirmoji 1998–2005 m. Danijos konvergencijos programa buvo pateikta 1998 m. spalio 30 d., ir Tarybos įvertinta 1998 m. gruodžio 1 d. Kiekvienais paskesniais metais buvo pateikti programos atnaujinti variantai. Paskutinį programos atnaujintą variantą Danija pateikė 2004 m. lapkričio 29 d. Komisijos tarnybos atliko techninį atnaujintos programos įvertinimą, atsižvelgdamos į Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonominių prognozių rezultatus, Elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguotų balansų apskaičiavimo metodika, 2003–2005 m. bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir principus, nustatytus Tarybos patvirtintame 2002 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biudžeto politikos koordinavimo stiprinimo[3]. Remiantis šiuo vertinimu teikiamas toks įvertinimas:-  2004 m. Danijos konvergencijos programos atnaujintą variantą Vyriausybė patvirtino 2004 m. lapkričio 29 d. ir tą pačią dieną pateikė Komisijai. Atnaujintas variantas buvo nusiųstas Danijos Parlamentui susipažinti. Šis atnaujintas variantas, apimantis laikotarpį iki 2010 m., yra šeštas 1998 m. spalio mėn. pateiktos konvergencijos programos variantas. Atnaujinta programa visiškai atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“[4] reikalavimus duomenų pateikimui.-  Atnaujintoje programoje 2004 ir 2005 m. prognozuojamas atitinkamai 2,2 % ir 2,5 % BVP augimas, vidaus paklausai, ypač privačiam vartojimui, atsigaunant po paklausos sumažėjimo 2003 m. Prognozuojama, kad 2006 m. BVP augimas bus žymiai lėtesnis. Kol kas užfiksuotas nežymus darbo rinkos rodiklių pagerėjimas, tačiau prognozuojama, kad darbo rinkos rodikliai labiau pagerės kelių ateinančių metų laikotarpiu. Apskritai, remiantis šiuo metu turima informacija, atnaujintoje programoje pateiktas makroekonominis scenarijus yra gana atsargus ir iš esmės atitinka Komisijos tarnybų įvertinimą, įskaitant 2004 m. rudens prognozes. Tačiau 2006 ir paskesnių metų augimo prielaidos yra labai atsargios ir kiek mažesnės už Komisijos tarnybų potencialaus augimo tempų vidutinės trukmės laikotarpiu apskaičiavimus.-  Infliacija 2003 m. pabaigoje sumažėjo dėl smukusių importo ir energijos kainų; didžiąją 2004 m. dalį infliacija išsilaikė gana nedidelė. Metų pabaigoje infliacija kiek padidėjo dėl to, kad nebuvo įvertintas kelių prekių akcizo mokesčio sumažėjimas 2003 m. pabaigoje, taip pat dėl pakilusių energijos kainų. Vidutinis infliacijos lygis 2004 m. buvo 1,2 %. Nebuvo jokių didelės įtampos veiksnių, kurie būtų turėję įtakos Danijos kronos keitimo kursui. Keitimo kurso nukrypimai nuo centrinio pariteto buvo žymiai mažesni nei oficialios svyravimų ribos, o trumpalaikių palūkanų normų skirtumas nuo euro zonos ir toliau buvo mažas. Tai atspindi didelį pasitikėjimą Danijos makroekonomine politika, pagal kurią toliau išlaikomas mažas ilgalaikių obligacijų pelningumas. Praėjusiais metais Danijos obligacijų pelningumas atitiko tendencijas pagrindinėse obligacijų rinkose.-  Vidutinės trukmės biudžeto plane nustatytas siektinas 1,5–2,5 % BVP valdžios sektoriaus biudžeto perteklius iki 2010 m., o nuo 2005 m. – 0,5 % metinio viešojo vartojimo augimo apribojimas. Išlaidų kontrolė sustiprinta apribojus mokesčių augimą. Programos laikotarpiu tiek Vyriausybė, tiek pensijų fondai turėtų pasiekti perteklinį biudžetą. Numatoma, kad savivaldybės subalansuos savo biudžetus, kaip to reikalauja įstatymai. Atnaujintoje programoje prognozuojamas 1,2 % BVP biudžeto perteklius 2004 m., 2,0 % – 2005 m. ir 1,6 % – 2006 m., o 2010 m. biudžeto perteklius turėtų pasiekti 2,0 % BVP. Tiek išlaidų, tiek pajamų santykių tendencija per projekcijų laikotarpį – laipsniškai mažėti. Koreguojant apskaičiuotą ciklo poveikį pagal bendrą metodiką, pagal ciklą pakoreguotas biudžeto balansas visu projekcijų laikotarpiu yra užtikrintai perteklinis. Prognozuojami valdžios sektoriaus biudžeto pertekliaus rodikliai yra artimi 2003 m. atnaujintos programos rodikliams. Skirtumai artimiausiu laikotarpiu atsirado dėl pakoreguotų BVP augimo prielaidų bei dėl vykdytos politikos, tame tarpe 2004 m. kovo mėn. priimto mokesčių paketo, paspartinusio 2003 m. priimtą mokesčių reformą, poveikio. Nuo 2007 m. prognozuojamas biudžeto perteklius yra kiek mažesnis už ankstesniame atnaujintame variante prognozuotą perteklių dėl pakoreguotų demografinių prielaidų, sąlygojusių ilgalaikių fiskalinių poreikių sumažėjimą. Apskritai naujausioje atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinama ankstesnio atnaujinto programos varianto strategija esant tam pačiam makroekonominiam scenarijui.-  Biudžeto projekcijose numatyti pavojai yra gana subalansuoti, nors tam tikra dalimi galima tikėtis geresnių rezultatų, nei prognozuojama pirmaisiais programos metais. Keletą metų Danija sugebėjo pasiekti žymų valdžios sektoriaus biudžeto perteklių. Tokia padėtis buvo ir 2003 m., kai buvo užregistruotas 1,0 % biudžeto perteklius, nors BVP augimas siekė tik 0,5 %. Bendrai tendencijai artimesnis, t. y. aukštesnis už prognozuotą, BVP augimo lygis 2006 m. turėtų tais metais sustiprinti valstybės finansus, palyginti su programos scenarijumi. Be to, aukštesnės nei programoje prognozuojamos naftos kainos taip pat galėtų pagerinti Danijos, kaip naftą eksportuojančios šalies, finansų būklę. BVP augimo per ateinančius metus sudėtis, daugiausiai skatinama vidaus paklausos, turėtų užtikrinti stabilias pajamas ir prisidėti prie palankaus valstybės finansų vystymosi. Vidutinės trukmės laikotarpiu pavojus dėl mažesnių pajamų už prognozuotas gali kilti, jei nepavyktų apriboti viešųjų išlaidų, ypač savivaldybių lygmeniu, augimo, arba pasiekti vidutinės trukmės tikslą pagerinti užimtumo rodiklius. Įvertinus šį pavojų, atrodo, kad programoje pakanka suplanuotų biudžetinių priemonių siekiant visu programos laikotarpiu išlaikyti beveik subalansuotą arba perteklinę vidutinės trukmės biudžeto būklę, kaip reikalaujama Stabilumo ir augimo pakte. Programa taip pat užtikrina pakankamą patikimumą, kad nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba esant įprastiems makroekonominiams svyravimams.-  Bendrasis skolos santykis 2003 m. buvo 44,7 % BVP, o atnaujintoje programoje prognozuojama, kad jis pasieks 28,75 % BVP 2010 m. Daugiausiai įtakos skolos santykiui turi teigiamas pirminis balansas ir nominalaus BVP augimas.-  2004 m. atnaujintoje programoje pateikiama vyriausybės struktūrinių reformų programa, kurios esmė – užimtumo didinimas ir konkurencijos stiprinimas. Šiuo atžvilgiu pastaraisiais metais buvo vykdyta nemažai priemonių. Paskutiniąja mokesčių reforma, kuri buvo visiškai įgyvendinta 2004 m., siekiama sumažinti neigiamą aukšto uždirbtų pajamų, taip pat skaičiuojamą pagal darbo valandų skaičių, mokesčio poveikį. Tačiau net ir įgyvendinus reformą, viršutinės pajamų dalies mokestis vis dar yra vienas iš aukščiausių ES, ir jis vis dar taikomas gana didelei visą darbo dieną dirbančių darbuotojų daliai. Mokesčių reforma įvestos uždirbtų pajamų mokesčio nuolaidos tikslas yra suteikti didesnį stimulą mažai apmokamiems darbuotojams patekti į darbo rinką ir joje išsilaikyti. Vidutinės trukmės fiskalinės projekcijos pagrįstos užimtumo lygio didinimu vykdant reformas, kurias Danijos valdžios institucijos pripažino būtinomis, tačiau jų nedetalizavo. Šiuo atžvilgiu, jau praėjus pusei programos, kurios trukmė iki 2010 m., perspektyvos nėra labai aiškios.-  Atrodo, kad Danija yra palankioje padėtyje pagal ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, nepaisant numatomų didelių biudžeto sąnaudų dėl senėjančios visuomenės. Programoje pateikta biudžeto strategija, kuri daugiausiai grindžiama tolesniu skolos konsolidavimu esant biudžeto pertekliui, turėtų laikui bėgant užtikrinti tvarią finansinę padėtį. Tačiau sunkumų gali kelti griežtos išlaidų kontrolės ir žymaus užimtumo padidinimo, kuriais grindžiama strategija, užtikrinimas.-  Apskritai ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintoje programoje, iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje.Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją Tarybos nuomonei dėl atnaujintos Danijos konvergencijos programos, kurią pateikia Tarybai.RekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2004–2010 m. Danijos konvergencijos programosEUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:1.  2005 m. [vasario 15 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Danijos konvergencijos programą, kuri apima 2004–2010 metus. Programa visiškai atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui.2.  Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realaus BVP augimas padidės nuo 2,2 % 2004 m. iki 2,5 % 2005 m. ir stabilizuosis ties vidutiniškai 1,7 % riba 2006–2010 m. laikotarpiu. Remiantis šiuo metu turima informacija, atrodo, kad šiame scenarijuje išreiškiamos gana atsargios augimo prielaidos. Infliacijos projekcijos programoje atrodo tikroviškos.3.  Vidutinės trukmės biudžeto struktūroje nustatytas siektinas 1,5–2,5 % BVP valdžios sektoriaus biudžeto perteklius iki 2010 m., o nuo 2005 m. 0,5 % metinio viešojo vartojimo augimo riba. Išlaidų kontrolė sustiprinta apribojus mokesčių augimą. Numatoma, kad programos laikotarpiu tiek Vyriausybės, tiek pensijų fondų biudžetai bus pertekliniai. Prognozuojama, kad savivaldybės subalansuos savo biudžetus, kaip to reikalauja įstatymai. Atnaujintoje programoje numatomas 1,2 % BVP biudžeto perteklius 2004 m., 2,0 % 2005 m. ir 1,6 % 2006 m., o 2010 m. jis turėtų pasiekti 2,0 % BVP. Tiek išlaidų, tiek pajamų santykių tendencija per prognozuojamą laikotarpį – laipsniškai mažėti. Koreguojant apskaičiuotą ciklo poveikį pagal bendrą metodiką, pagal ciklą koreguojamas biudžeto balansas yra užtikrintai perteklinis per visą prognozių laikotarpį. Prognozuojami siektini valdžios sektoriaus biudžeto pertekliaus dydžiai yra artimi 2003 m. atnaujintoje programoje pateiktiems dydžiams. Skirtumai artimiausiu laikotarpiu atsirado dėl pakoreguotų BVP augimo prielaidų bei dėl vykdytos politikos, taip pat 2004 m. kovo mėn. priimto mokesčių paketo, paspartinusio 2003 m. priimtą mokesčių reformą, poveikio. Nuo 2007 m. prognozuojamas biudžeto perteklius yra kiek mažesnis už ankstesniame atnaujintame variante prognozuotą perteklių dėl pakoreguotų demografinių prielaidų, sąlygojusių ilgalaikių fiskalinių poreikių sumažėjimą. Apskritai dabartiniame programos variante iš esmės patvirtinama ankstesnio atnaujinto programos varianto strategija esant tam pačiam makroekonominiam scenarijui.4.  Biudžeto prognozių rizikos veiksniai yra gana subalansuoti, nors tam tikra dalimi galima tikėtis geresnių rezultatų, nei prognozuojama pirmaisiais programos metais. Kelerius metus Danija sugebėjo pasiekti patikimą valdžios sektoriaus biudžeto perteklių. Tokia padėtis buvo ir 2003 m., kai buvo pasiektas 1,0 % biudžeto perteklius, nors BVP augimas tesudarė 0,5 %. Bendrai tendencija artimesnis, t. y. didesnis nei prognozuotas, BVP augimo tempas 2006 m. turėtų sustiprinti valstybės finansus tais metais, palyginti su programos scenarijum. Be to, aukštesnės nei programoje prognozuojamos naftos kainos taip pat galėtų pagerinti Danijos, kaip naftą eksportuojančios šalies, finansų būklę. BVP augimo per kelis ateinančius metus sudėtis, daugiausiai grindžiama vidaus paklausa, turėtų užtikrinti stabilias pajamas ir prisidėti prie palankaus valstybės finansų vystymosi. Vidutinės trukmės laikotarpiu pavojus dėl mažesnių pajamų už prognozuotas gali kilti, jei nepavyktų apriboti viešųjų išlaidų, ypač savivaldybių lygmeniu, augimo, arba pasiekti vidutinės trukmės tikslą pagerinti užimtumo rodiklius.5.  Įvertinus šį pavojų, atrodo, kad programoje pakanka suplanuotų biudžetinių priemonių siekiant per visą programos laikotarpį išlaikyti biudžeto būklę, kuri būtų beveik subalansuota arba perteklinė, kaip reikalaujama Stabilumo ir augimo pakte vidutinės trukmės laikotarpiu. Programa taip pat užtikrina pakankamą patikimumą, kad nebūtų pažeista 3% BVP deficito riba esant įprastiems makroekonominiams svyravimams.6.  Bendrasis skolos santykis 2003 m. siekė 44,7 % BVP; atnaujintoje programoje prognozuojama, kad jis pasieks 28,75 % BVP 2010 m. Daugiausiai skolos santykio mažėjimą sąlygoja teigiami pirminiai balansai ir nominalaus BVP augimo poveikis.7.  Atrodo, kad Danija yra palankioje padėtyje pagal ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, nepaisant numatomų didelių biudžeto sąnaudų dėl senėjančios visuomenės. Programoje pateikiama biudžeto strategija, kuri daugiausiai grindžiama tolesniu skolos konsolidavimu tuo pačiu išlaikant biudžeto perteklių, su laiku turėtų užtikrinti tvarią biudžeto padėtį. Tačiau sunkumų gali sukelti griežtos išlaidų kontrolės ir žymaus užimtumo padidinimo, kuriais grindžiama strategija, užtikrinimas.8.  Apskritai ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintame variante, iš esmės atitinka specifines bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje.Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |Realusis BVP (pokytis, %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |2004 m. spalio mėn. KOM | 2,3 | 2,4 | 2,0 | - | - |2003 m. lapkričio mėn. KP | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 |SVKI infliacija (%) | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 |2004 m. spalio mėn. KOM | 1,1 | 1,9 | 1,6 | - | - |2003 m. lapkričio mėn. KP | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 |2004 m. spalio mėn. KOM2 | 2,0 | 2,6 | 2,8 | - | - |2003 m. lapkričio mėn. KP | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 |Pirminis balansas (BVP %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP3 | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 |2004 m. spalio mėn. KOM | 4,4 | 4,9 | 4,9 | - | - |2003 m. lapkričio mėn. KP | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 |Pagal ciklą pakoreguotas balansas (BVP %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP1 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 |2004 m. spalio mėn. KOM | 2,6 | 2,9 | 3,0 | - | - |2003 m. lapkričio mėn. KP1 | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 |Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 |2004 m. spalio mėn. KOM | 41,5 | 37,5 | 34,2 | - | - |2003 m. lapkričio mėn. KP | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 |Pastabos: 1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai pagal programoje pateiktą informaciją. 2 2004 m. rugsėjo mėn. pranešime dėl PDP Danija pateikė duomenis apie valdžios sektoriaus balansą ir bendrąją skolą, kurioje ATP fondas buvo perklasifikuotas iš valstybinio sektoriaus, ir tai maždaug 1 procentiniu punktu BVP sumažino valdžios sektoriaus biudžeto perteklių. Dėl to ATP fondo perteklius taip pat nebuvo įtrauktas į 2004 m. rudens Komisijos tarnybų prognozes. Šiame įvertinime Komisijos tarnybų valdžios sektoriaus biudžeto balanso ir bendrosios skolos duomenys buvo perskaičiuoti įtraukiant ATP fondo duomenis; ATP fondo duomenys buvo įtraukti ir apskaičiuojant atnaujintoje programoje pateikiamus duomenis. Dėl to Komisijos tarnybų valdžios sektoriaus balanso ir valstybės skolos duomenys yra ne tokie patys kaip rudens prognozėse. 3 Atnaujintoje programoje pirminiai balansai nurodyti neįtraukiant grynųjų palūkanų išlaidų, o ne, kaip paprastai, bendrųjų palūkanų išlaidų. Šioje lentelėje pateikiami pirminiai balansai į juos neįtraukiant bendrųjų palūkanų išlaidų. Šaltiniai; 2003 m. lapkričio mėn. ir 2004 m. lapkričio mėn. atnaujinta konvergencijos programa (KP); 2004 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM; žr. 2 pastabą); Komisijos tarnybų skaičiavimai |[1] OL L 209, 1997.8.2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, kurią ECOFIN taryba patvirtino 2001.7.10.[3] KOM(2002) 668, 2002.11.27.[4] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, 2001 m. birželio 27 d. dokumentas EFC/ECFIN/404/01-REV 1, kurį ECOFIN taryba patvirtino 2001 7 10.[5] OL L 209, 1997.8.2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006SC0026

Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2008 m. Slovakijos konvergencijos programos  /* SEK/2006/0026 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 11.1.2006SEK(2006) 26 galutinisRekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Slovakijos konvergencijos programos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPagrindinė informacija1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma pripažįstamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą.Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Slovakijos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės mėn. Pagal reglamentą, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2004 m. liepos 5 d. pareiškė nuomonę. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtas komitetas; jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba.Šiose programose valstybės narės turi nurodyti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą ir nustatyti politikos priemones jam pasiekti ir išlaikyti, įskaitant su juo susijusias ekonomines prielaidas. Vykdant Pakto reformą ir atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir biudžeto nevienalytiškumą, atskiroms valstybėms narėms turėtų būti nustatomas skirtingas vidutinės trukmės tikslas, taip pat atsižvelgiant į fiskalinę tvarumo riziką. Reforma taip pat numatoma, kad ciklo metu, ekonomikos pakilimo laikotarpiais stiprinant biudžetinę drausmę, turėtų būti pasiektas labiau simetriškas požiūris į fiskalinę politiką, o į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti esant laikiniems nukrypimams nuo vidutinės trukmės tikslo arba suplanuotų jo patikslinimų.Komisija, atsižvelgdama į 2005 m. rudens Komisijos tarnybų prognozę, elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą patikslinto balanso apskaičiavimo metodiką ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires, išnagrinėjo neseniai pateiktą atnaujintą Slovakijos konvergencijos programą ir, remdamasi toliau pateiktu vertinimu, priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją.Vertinimas1.  Slovakija pateikė konvergencijos programą 2005 m. gruodžio 1 d. Programa apima 2005–2008 m., be to, joje pateikiamos preliminarios projekcijos iki 2010 m. Šį dokumentą 2005 m. lapkričio 30 d. priėmė vyriausybė. Programoje atsižvelgiama į 2005 m. gruodžio 13 d. parlamento patvirtintą 2006 m. biudžetą ir 2005 m. spalio 12 d. vyriausybės priimtą 2006–2008 m. daugiametį biudžeto planą Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse[3] nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu. Programoje pateikiami ne visi privalomi duomenys ir pasirinktinai pateikiami naujajame elgesio kodekse nurodomi duomenys[4].2.  2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Slovakijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 107 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2007 m. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos Slovakijos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 m. laikotarpį, Taryba rekomendavo Slovakijai „i) visomis priemonėmis kuo skubiau mažinti deficitą, taip pat panaudojant didesnes nei numatytas pajamas ir mažinant išlaidas, ypač 2005 m.; ii) siekti, kad būtų laikomasi aukščiausių nustatytų vidutinės trukmės išlaidų ribų; iii) visomis priemonėmis siekti, kad didelės 2004 m. infliacijos sukelti šalutiniai padariniai neturėtų poveikio programoje numatytam konvergencijos planui dėl infliacijos“.3.  Slovakijos realusis BVP 1994–2004 m. vidutiniškai augo 4,3 % ir buvo beveik 2 procentiniais punktais didesnis, nei ES-25 vidurkis (2,4 %). Darbo rinkoje susidariusi padėtis išlieka pagrindinė šalies problema. Dėl pagreitėjusios įmonių restruktūrizacijos dešimtojo dešimtmečio pabaigoje nedarbo lygis pakilo nuo 13,7 % 1994 m. iki 18,2 % 2004 m., tuo tarpu bendras užimtumas tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 2 procentiniais punktais. Programoje numatomas vidutiniškas 5,6 % realiojo BVP augimas programos laikotarpiu ir, remiantis neigiamu gamybos apimties atotrūkiu 2005 m., žymus ciklo sąlygų pagerėjimas. Numatomas BVP augimo padidėjimas nuo 5,1 % 2005 m. iki 5,4 % 2006 m. ir 6,1 % 2007 m., o grynasis eksportas turėtų prisidėti prie BVP augimo ir papildyti stiprų teigiamą vidaus paklausos poveikį. Didelė vidaus paklausa turėtų išlikti dėl teigiamų darbo užmokesčio ir darbo rinkos pokyčių, patrauklios verslo aplinkos ir dėl augančių ES lėšomis remiamų valstybės investicijų. 2005 m. rudens Komisijos tarnybų prognozėje iki 2007 m. iš esmės patvirtinamos programos augimo projekcijos ir augimo prielaidų vystymasis. Augimo prielaida – beveik 5½ % 2008 m. – viršija Komisijos tarnybų numatytą potencialų gamybos apimties augimą. Programoje numatoma, kad 2006 m. infliacija išaugs iki 3,6 %, nes dėl augančių naftos ir gamtinių dujų kainų išauga reguliuojamos kainos. Kai šio poveikio nebeliks, infliacija turėtų sumažėti iki 2,0 % 2007 m. ir 2008 m. Programoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo patikimos, nors neseniai paskelbtas kai kurių reguliuojamų kainų padidinimas reiškia didesnę riziką.4.  Po nuvertėjimo 2005 m. kovo – balandžio mėn., Slovakijos kronos vertė lėtai kilo iki prisijungimo prie VKM II 2005 m. lapkričio 28 d. Toliau krona pirmiausia sustiprėjo 1,5 procento ir paskui pirmosiomis dalyvavimo VKM II savaitėmis stabilizavosi pasiekdama 1–2 procentais aukštesnį nei centrinis kursas. 2005 m. pradžioje ilgalaikių palūkanų normos liko panašios kaip euro zonoje, palyginti su maždaug 100 bazinių punktų skirtumu 2003 m. ir 2004 m. Kadangi ilgalaikių palūkanų normos pastaruoju metu Slovakijoje kilo greičiau nei euro zonoje, paskutinįjį 2005 m. ketvirtį skirtumas vėl padidėjo. 2005 m. sausio 1 d. Slovakijos nacionalinis bankas apibrėžė savo pinigų politiką: „siekti infliacijos tikslo VKM II sąlygomis“.5.  Remiantis Komisijos tarnybų prognoze, valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 4,1 % BVP, bet palyginti su ankstesnėmis konvergencijos programomis nėra paprasta, nes jį apskaičiuojant atsižvelgta į kai kurių besivystančių šalių skolų panaikinimą, sudarantį maždaug 0,8 % BVP. Neatsižvelgiant į skolų panaikinimą, numatoma, kad deficitas bus maždaug 3,3 % BVP, t. y. šiek tiek mažesnis, nei prognozuota ankstesnėje atnaujintoje programoje (3,4 % BVP). Šis teigiamas pokytis atsirado daugiausia dėl mažesnių nei numatytų palūkanų išlaidų.6.  Programoje nustatytas tikslas 2007 m. sumažinti deficitą iki 3 % BVP pamatinės vertės (įskaitant pensijų reformos išlaidas), atsižvelgiant į 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį. Valdžios sektoriaus deficitas (neįskaitant pensijų reformos išlaidų) turėtų sumažėti nuo 4,1 % BVP (įskaitant skolų panaikinimą, sudarantį 0,8 % BVP) 2005 m. iki 2,9 % 2006 m., tada smarkiai sumažėti iki 1,6 % BVP 2007 m. ir toliau mažėti iki 1,3 % 2008 m. Biudžeto patikslinimas yra pagrįstas daugiausia išlaidomis. 2005–2008 m. planuojama sumažinti išlaidų ir BVP santykį 3,4 procentiniais punktais (2,6 procentinio punkto neįskaitant 0,8 % BVP skolų panaikinimo 2005 m.). Valdžios sektoriaus pajamos iš esmės turėtų likti stabilios iki 2007 m., o 2008 m. sumažėti 0,7 % BVP. Tai, kad antrosios pakopos pensijų kaupimo sistema neįtraukiama į valdžios sektorių (tai turi būti padaryta iki fiskalinio pranešimo 2007 m. pavasarį) 2005 m., 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. biudžete atsispindės atitinkamai 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % ir 1,4 % BVP. Fiskalinis konsolidavimas numatytas laikotarpio pabaigoje, daugiausia 2007 m. Palyginti su ankstesne konvergencijos programa, fiskalinis konsolidavimas labiau nukeliamas į laikotarpio pabaigą, kad būtų galima pasiekti 3,0 % BVP deficito tikslą 2007 m., kadangi išaugo pensijų reformos išlaidos. Deficito tikslas 2006 m. liko nepakitęs. Apskritai atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinamas ankstesnėje programoje planuotas patikslinimas, atsižvelgiant į palankesnes makroekonomines perspektyvas. Didesnio prognozuojamo ekonominio augimo poveikį biudžetui didele dalimi kompensuoja pensijų reformos išlaidų padidinimas.7.  Remiantis Komisijos tarnybų skaičiavimais pagal bendrai sutartą metodiką programos pagrindu, struktūrinis balansas pagerėtų nuo maždaug -2¾ % BVP 2005 m. iki maždaug -1½ % BVP 2008 m. Programoje planuojamas fiskalinės priemonės poveikis stipriausias bus 2007 m., kai numatomas gamybos apimties atotrūkis pagal programos makroekonominį scenarijų bus beveik lygus nuliui, o ciklo sąlygos numatomos žymiai geresnės nei praėjusiais metais. Programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas pagal Stabilumo ir augimo paktą yra -0,9 % BVP struktūrinis balansas, kurį planuojama pasiekti 2010 m. Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 2 ¼ % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti perviršiniam deficitui susidaryti. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra tinkamas, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu.8.  Pagal šią atnaujintą programą, vyriausybės patvirtintas vidutinės trukmės biudžeto planas grindžiamas tik galiojančiais teisės aktais ir vyriausybės patvirtintais teisės aktų pakeitimais. Vis dėlto jame yra nedaug duomenų apie priemones, kurios užtikrintų, kad 2007 m. deficito tikslas bus pasiektas. Iki šiol vyriausybė viršijo ankstesnėse programose nustatytus biudžeto tikslus: po to, kai 2004 m. deficitas buvo mažesnis nei numatyta, planuojamas geresnis nei numatytas rezultatas 2005 m. (neatsižvelgiant į 0,8 % BVP skolų panaikinimą). Vis dėlto kai kurie finansiniai ištekliai, kurie nebuvo panaudoti dėl mažesnių nei numatyta palūkanų išlaidų 2005 m., buvo panaudoti padengti kitas į biudžetą neįtrauktas valstybės lėšas, pabrėžiant didesnį poreikį laikytis nustatytų aukščiausių išlaidų ribų. Apskritai, kadangi rizikos prognozės atrodo iš esmės subalansuotos, programoje pristatytos biudžeto projekcijos atrodo patikimos.9.  Atsižvelgiant į rizikos subalansavimą, Slovakija eina reikiama linkme, siekdama ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto termino. Didesnio deficito prognozę 2005 m. sąlygoja vienkartinis skolų panaikinimo, sudarančio 0,8 % BVP, poveikis. Vis dėlto programoje pateiktos biudžeto strategijos gali nepakakti, siekiant užtikrinti, kad programos vidutinės trukmės tikslas (-0,9 % BVP) bus pasiektas 2010 m. Atsižvelgiant į 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemos klasifikavimo (jis turėtų būti įgyvendintas iki 2007 m. pavasario pranešimo) poveikį biudžetui, struktūrinis balansas pagal Komisijos tarnybų apskaičiavimus remiantis programos duomenimis, 2008 m. turėtų būti -2,9 % BVP (-1,5 % BVP neįskaitant pensijų reformos išlaidų). Norint pasiekti programos vidutinės trukmės tikslą 2010 m., dar reikia svarbių papildomų konsolidavimo priemonių. Numatytas struktūrinio balanso pagerėjimas maždaug ¼ % BVP 2008 m. yra mažesnis nei Stabilumo ir augimo pakte nustatyta 0,5 % BVP vertė, nors ciklo sąlygas galima apibūdinti kaip ekonomikos pakilimo laikotarpį.10.  Prognozuojama, kad 2005 m. skolos santykis žymiai sumažės beveik 9 procentiniais punktais iki 33,7 % BVP. Skolos santykis itin sumažės – dar daugiau, nei numatė Komisijos tarnybos – labiausia dėl naujos agentūros, atsakingos už valstybės skolos valdymą (ARDAL), valdomo likvidumo (indėlių) sumažinimo. Likvidaus turto sumažinimas įrašomas kaip atsargų ir srautų patikslinimo dalis. Numatoma, kad skolos santykis svyruos tarp 35–36 % BVP (35,5 % 2006 m., 35,2 % 2007 m. ir 36,2 % 2008 m.) dėl mažo pirminio balanso, skolas mažinančio sniego gniūžtės poveikio (nes faktinė palūkanų norma yra mažesnė nei BVP augimas). Numatoma, kad atsargų ir srautų patikslinimas programos laikotarpiu liks teigiamas, nors 2006 m. planuojama gauti pajamų iš privatizavimo.11.  Atrodo, kad Slovakijoje yra vidutinė valstybės finansų stabilumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Skolos lygis yra žymiai mažesnis nei 60 % pamatinė vertė ir, darant prielaidą, kad politika nesikeis, turėtų toks likti du artimiausius dešimtmečius. Slovakija neseniai įvedė dviejų pakopų pensijų sistemą, kuri neleidžia ateityje didinti valstybės išlaidas. Vis dėlto dėl didelio dabartinio struktūrinio deficito negalima sumažinti skolos ir BVP santykio, o tai padidina ilgalaikio tvarumo riziką. Siekiant sumažinti ilgalaikio tvarumo riziką, numatytą valstybės finansų konsolidavimą reikia tiksliai įgyvendinti vidutinės trukmės laikotarpiu[5].12.  Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Slovakija eina reikiama linkme, siekdama ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto termino.13.  Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Slovakijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie didelį poveikį valstybės finansams darantys uždaviniai: i) informacinė visuomenė; ii) moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra ir inovacijos; ir iii) švietimas ir užimtumas. Konvergencijos programos biudžeto projekcijose visiškai atsižvelgiama į Nacionalinėje reformų programoje pateiktų priemonių poveikį biudžetui. Konvergencijos programoje aprašomos jau patvirtintos mokesčių ir pensijų sistemos reformos. Tiek 2006 m. biudžete, tiek 2006–2008 m. biudžeto plane numatoma žymiai padidinti išlaidas švietimui, moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, o tai atspindi Nacionalinėje reformų programoje nustatytus prioritetus.Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą vertinimą ir rekomendacijas, kurias pagal 104 straipsnio 7 dalį pateikė Taryba, Slovakija turėtų:i) stiprinti struktūrines biudžeto patikslinimo priemones, nesant jokios pakankamos patikimumo ribos atsižvelgiant į 2007 m. (galutinis terminas ištaisyti perviršinį deficitą) siekiamą pamatinę vertę ir siekiant visiškai išnaudoti, palyginti su Tarybos rekomendacijomis, padidintas augimo perspektyvas, irii) patvirtinti centrinei valdžiai privalomas aukščiausias vidutinės trukmės išlaidų ribas.RekomendacijaTARYBOS NUOMONĖpagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Slovakijos konvergencijos programosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[6], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:14.  [2006 m. sausio 24 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Slovakijos konvergencijos programą, kuri apima 2005–2008 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu. Programoje pateikiami ne visi privalomi duomenys ir pasirinktinai pateikiami naujajame elgesio kodekse nurodomi duomenys.15.  Slovakijos realusis BVP 1994–2004 m. vidutiniškai augo 4,3 % ir buvo beveik 2 procentiniais punktais didesnis, nei ES-25 vidurkis (2,4 %). Darbo rinkoje susidariusi padėtis išlieka pagrindinė šalies problema. Dėl pagreitėjusios įmonių restruktūrizacijos dešimtojo dešimtmečio pabaigoje nedarbo lygis pakilo nuo 13,7 % 1994 m. iki 18,2 % 2004 m., tuo tarpu bendras užimtumas tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 2 procentiniais punktais. Pagal makroekonominį scenarijų numatomas vidutiniškai 5,6 % realiojo BVP metinis augimas programos laikotarpiu ir, remiantis neigiamu gamybos apimties atotrūkiu 2005 m., žymus ciklo sąlygų pagerėjimas. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijuje atsižvelgta į patikimas augimo prielaidas. Infliacijos projekcijos programoje irgi atrodo tikroviškos.16.  2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Slovakijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 107 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2007 m. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos Slovakijos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 m. laikotarpį, Taryba rekomendavo Slovakijai „i) visomis priemonėmis kuo skubiau mažinti deficitą, taip pat panaudojant didesnes nei numatytas pajamas ir mažinant išlaidas, ypač 2005 m.; ii) siekti, kad būtų laikomasi aukščiausių nustatytų vidutinės trukmės išlaidų ribų; iii) visomis priemonėmis siekti, kad didelės 2004 m. infliacijos sukelti šalutiniai padariniai neturėtų poveikio programoje numatytam konvergencijos planui dėl infliacijos.“17.  Programoje nustatytas tikslas 2007 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki 3 % BVP pamatinės vertės, atsižvelgiant į 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį. Valdžios sektoriaus deficitas (neįskaitant pensijų reformos išlaidų) turėtų sumažėti nuo 4,1 % BVP (įskaitant 0,8 % BVP skolų panaikinimą) 2005 m. iki 2,9 % 2006 m., tada smarkiai sumažėti iki 1,6 % BVP 2007 m. ir sudaryti 1,3 % 2008 m. Pirminis balansas bus panašus. Numatoma, kad jis pagerės nuo -2,3 % BVP (-1,5 % BVP neįskaitant skolų panaikinimo, sudarančio 0,8 % BVP) 2005 m. iki 0,7 % 2008 m. Biudžeto patikslinimas yra pagrįstas daugiausia išlaidomis. Planuojama, kad valdžios sektoriaus išlaidų ir BVP santykis 2005–2008 m. sumažės 3,4 procentiniais punktais (2,6 procentinio punkto neįskaitant 0,8 % BVP dydžio skolų panaikinimo 2005 m.). Valdžios sektoriaus pajamos iš esmės turėtų likti stabilios iki 2007 m., o 2008 m. sumažėti 0,7 % BVP. Tai, kad antrosios pakopos pensijų kaupimo sistema neįtraukiama į valdžios sektorių (tai turi būti padaryta iki pranešimo 2007 m. pavasarį) 2005 m., 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. biudžete atsispindės atitinkamai 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % ir 1,4 % BVP. Fiskalinis konsolidavimas numatytas laikotarpio pabaigoje, daugiausia 2007 m. Palyginti su ankstesne konvergencijos programa, fiskalinis konsolidavimas labiau nukeliamas į laikotarpio pabaigą, kad būtų galima pasiekti 3,0 % BVP deficito tikslą 2007 m.(įskaitant pensijų reformos išlaidas), kadangi išaugo pensijų reformos išlaidos.18.  Programos laikotarpiu planuojama pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą patikslintą balansą, neįskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika, vidutiniškai 0,4 % BVP per metus, nuo -2,8 % BVP iki -1,3 % BVP. Programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas yra 0,9 % BVP struktūrinis deficitas, kurį planuojama pasiekti 2010 m. (pasibaigus programos laikotarpiui). Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 2 ¼ % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti perviršiniam deficitui susidaryti. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra tinkamas, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu.19.  Rizika biudžeto projekcijoms programoje atrodo didele dalimi subalansuota. Nors programoje nėra daug duomenų apie konkrečias priemones, kurių planuojama imtis norint pasiekti 2007 m. deficito tikslą, atnaujintoje programoje pabrėžiama, kad vyriausybės patvirtintas vidutinės trukmės biudžeto tikslas grindžiamas tik dabar galiojančiais teisės aktais ir vyriausybės patvirtintais teisės aktų pakeitimais. Iki šiol dabartinė vyriausybė viršijo ankstesnėse programose nustatytus biudžeto tikslus: po to, kai 2004 m. deficitas buvo mažesnis nei numatyta, planuojamas geresnis nei numatytas rezultatas 2005 m. (neatsižvelgiant į 0,8 % BVP skolų panaikinimą). Vis dėlto kai kurie finansiniai ištekliai, kurie nebuvo panaudoti dėl mažesnių nei numatyta palūkanų išlaidų 2005 m., buvo panaudoti padengti kitas į biudžetą neįtrauktas valstybės lėšas, pabrėžiant didesnį poreikį laikytis nustatytų aukščiausių išlaidų ribų.20.  Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atrodo, kad programoje nustatytos biudžetinės priemonės atitinka perviršinio deficito ištaisymą pagal Tarybos rekomendaciją iki 2007 m. Vis dėlto programoje numatytų biudžeto priemonių gali nepakakti, kad būtų užtikrintas programos vidutinės trukmės tikslo pasiekimas 2010 m. 2008 m. (kitais metais po perviršinio deficito ištaisymo) programoje numatytas patikslinimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo neatitinka Stabilumo ir augimo pakto, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę ir patikslinimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis nuosmukio laikotarpiu. Ypač 2008 m. struktūrinio balanso pagerėjimas yra tik apie ¼ % BVP, nors ciklo sąlygos yra palankios[7].21.  Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasieks 33,7% BVP – žymiai mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje prognozuojama, kad programos laikotarpiu skolos santykis padidės 2,5 procentinio punkto.22.  Atrodo, kad Slovakijoje yra vidutinė valstybės finansų stabilumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Skolos lygis yra žymiai mažesnis nei 60 % pamatinė vertė ir, darant prielaidą, kad politika nesikeis, turėtų toks likti du artimiausius dešimtmečius. Slovakija neseniai įvedė dviejų pakopų pensijų sistemą, kuri neleidžia ateityje didinti valstybės išlaidas. Vis dėlto dėl didelio dabartinio struktūrinio deficito negalima sumažinti skolos ir BVP santykio, o tai padidina ilgalaikio tvarumo riziką. Siekiant sumažinti ilgalaikio tvarumo riziką, numatytą valstybės finansų konsolidavimą reikia tiksliai įgyvendinti vidutinės trukmės laikotarpiu.23.  Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Slovakija eina reikiama linkme, siekdama ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto termino.24.  Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Slovakijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie didelį poveikį valstybės finansams darantys uždaviniai: i) informacinė visuomenė; ii) moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra ir inovacijos; ir iii) švietimas ir užimtumas. Konvergencijos programos biudžeto projekcijose visiškai atsižvelgiama į Nacionalinėje reformų programoje pateiktų priemonių poveikį biudžetui. Konvergencijos programoje aprašomos jau patvirtintos mokesčių ir pensijų sistemos reformos. Tiek 2006 m. biudžete, tiek 2006–2008 m. biudžeto plane numatoma žymiai padidinti išlaidas švietimui, moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, o tai atspindi Nacionalinėje reformų programoje nustatytus prioritetus.Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą vertinimą ir rekomendacijas, kurias pagal 104 straipsnio 7 dalį pateikė Taryba, Slovakija turėtų:i) stiprinti struktūrines biudžeto patikslinimo priemones, nesant jokios pakankamos patikimumo ribos atsižvelgiant į 2007 m. (galutinis terminas ištaisyti perviršinį deficitą) siekiamą pamatinę vertę ir siekiant visiškai išnaudoti, palyginti su Tarybos rekomendacijomis, padidintas augimo perspektyvas, irii) patvirtinti centrinei valdžiai privalomas aukščiausias vidutinės trukmės išlaidų ribas.Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Realusis BVP (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |2005 m. lapkričio mėn. KP | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | Nėra duomenų |2004 m. lapkričio mėn. KP | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | Nėra duomenų |SVKI infliacija (%) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |2005 m. lapkričio mėn. KP | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | Nėra duomenų |2004 m. lapkričio mėn. KP | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | Nėra duomenų |Gamybos apimties atotrūkis (potencialus BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP2 | -1,9 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 |2005 m. lapkričio mėn. KP6 | -1,5 | -1,3 | -0,9 | 0,2 | Nėra duomenų |2004 m. lapkričio mėn. KP2 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | Nėra duomenų |Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP2 | -3,2 | -4,1 | -2,9 | -1,6 | -1,3 |2005 m. lapkričio mėn. KP | -3,1 | -4,1 | -3,0 | -2,5 | Nėra duomenų |2004 m. lapkričio mėn. KP | -3,8 | -3,4 | -2,9 | -1,9 | Nėra duomenų |Pirminis balansas (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | -1,0 | -2,3 | -1,0 | 0,4 | 0,7 |2005 m. lapkričio mėn. KP | -0,9 | -1,9 | -0,8 | -0,2 | Nėra duomenų |2004 m. lapkričio mėn. KP | -1,5 | -1,0 | -0,6 | 0,4 | Nėra duomenų |Pagal ciklą patikslintas biudžeto balansas (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP2 | -2,6 | -3,6 | -2,6 | -1,6 | -1,5 |2005 m. lapkričio mėn. KP | -2,7 | -3,8 | -2,7 | -2,5 | Nėra duomenų |2004 m. lapkričio mėn. KP2 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |Struktūrinis balansas3 (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP4 | -2,6 | -2,8 | -2,6 | -1,7 | -1,5 |2005 m. lapkričio mėn. KP5 | -2,7 | -3,0 | -2,7 | -2,5 | Nėra duomenų |2004 m. lapkričio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų |Bendroji valstybės skola7 (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |2005 m. lapkričio mėn. KP | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | Nėra duomenų |2004 m. lapkričio mėn. KP | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | Nėra duomenų |Pastabos: 1 Biudžeto projekcijos, neįskaitant 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo sistemos klasifikavimo, kuris turėtų būti įgyvendintas iki 2007 m. pavasario pranešimo. Įskaitant šį poveikį, valdžios sektoriaus balansas pagal atnaujintą programą būtų -3,2 % BVP 2004 m., -4,9 % 2005 m., -4,2 % 2006 m., -3,0% 2007 m. ir -2,7 % 2008 m. 2 Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikiama informacija. 3 Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių. 4 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal programą (0,8 % BVP 2005 m., didinančios deficitą ir 0,1 % 2007 m., mažinančios deficitą). 5 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal 2005 m. rudens Komisijos tarnybų prognozę (0,8 % BVP 2005 m., didinančios deficitą). 6 Remiantis numatytu potencialiu augimu 4,9 %, 4,8 %, 5,1 % ir 5,1 % atitinkamai 2004–2007 m. laikotarpiu. 7 Rengiant programos skolos projekcijas (priešingai nei rengiant deficito projekcijas), buvo atsižvelgta į 2004 . kovo 2 d. Eurostato sprendimą dėl pensijų kaupimo sistemos klasifikavimo. Šaltinis: Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozė (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. |[1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyjehttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurią 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN Taryba.[3] Vis dėlto trūksta skirsnių apie „pagrindinių struktūrinių reformų“ augimo poveikį bei skirtingų scenarijų ir prielaidų daromą poveikį biudžeto projekcijoms. Skyrius apie valstybės finansų institucinius požymius pateikiamas pagal atskirus skirsnius, o ne pagal modelio struktūrą.[4] Vis dėlto trūksta privalomų duomenų apie nominalų valiutos keitimo kursą, nes siekiama vengti iš anksto nustatyti euro keitimo kursą. Taip pat nėra duomenų apie netiesiogiai apskaičiuotas finansinio tarpininkavimo paslaugas ir valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkciją.[5] Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas šiame tinklalapyje:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyjehttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[7] Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas šiame tinklalapyje:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm


title: 2004/705/EB: 2004 m. spalio 11 d. Komisijos rekomendacija, dėl dioksinų ir dioksinų tipo PCB foninės koncentracijos maisto produktuose stebėsenos (pranešta dokumentu Nr. K(2004) 3462)Tekstas svarbus EEE

text:
               22.10.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 321/45

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA

   2004 m. spalio 11 d.
   dėl dioksinų ir dioksinų tipo PCB foninės koncentracijos maisto produktuose stebėsenos
   (pranešta dokumentu Nr. K(2004) 3462)
   (Tekstas svarbus EEE)
   (2004/705/EB)
   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 211 straipsnio antrą įtrauką,
   kadangi:

               (1)

               2001 m. kovo 8 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 466/2001, nustatančiame didžiausius leistinus tam tikrų teršalų maisto produktuose kiekius (1), nustatoma didžiausia leidžiama dioksinų koncentracija maisto produktuose.

               (2)

               Nors toksikologiniu požiūriu bet kokia didžiausia koncentracija turėtų būti taikoma dioksinams, furanams ir dioksino tipo PCB, didžiausios leidžiamos koncentracijos vertės buvo nustatytos tik dioksinams ir furanams, o ne dioksino tipo PCB, atsižvelgiant į labai ribotus duomenis apie pastarųjų paplitimą. Pirmiau minėtame reglamente numatyta ne vėliau kaip iki 2004 m. gruodžio 31 d. pirmą kartą peržiūrėti didžiausias leidžiamas koncentracijos vertes, atsižvelgiant į naujus duomenis apie dioksinų ir dioksinų tipo PCB buvimą, ypač numatant įtraukti dioksinų tipo PCB į nustatomų koncentracijos verčių sąrašą.

               (3)

               Reglamente (EB) Nr. 466/2001 numatyta ne vėliau kaip iki 2006 m. gruodžio 31 d. papildomai peržiūrėti didžiausias leidžiamas dioksinų ir dioksinų tipo PCB koncentracijos vertes, siekiant iš esmės jas sumažinti.

               (4)

               Būtina gauti patikimus visos Europos bendrijos duomenis apie dioksinų, furanų ir dioksinų tipo PCB buvimą plačiausiame maisto produktų intervale, norint susidaryti aiškų vaizdą, kaip kinta laike šių medžiagų foninė koncentracija maisto produktuose.

               (5)

               Svarbu žinoti, koks yra dioksinų, furanų, dioksinų tipo PCB ir ne dioksinų tipo PCB buvimo santykis, tačiau tiksliai jis nėra žinomas. Taigi, jei įmanoma, surinktus ėminius tikslinga būtų analizuoti, siekiant nustatyti ne dioksinų tipo PCB.

               (6)

               2002 m. kovo 4 d. Komisijos rekomendacijoje 2002/201/EB dėl dioksinų, furanų ir PCB pašaruose bei maisto produktuose sumažinimo (2) valstybėms narėms rekomenduojama vykdyti atsitiktinę dioksinų, furanų ir dioksinų tipo PCB buvimo maisto produktuose stebėseną proporcingai maisto produktų gamybai ir suvartojimui. Ši stebėsena turėtų būti daroma pagal Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto išsamias rekomendacijas. Siekiant užtikrinti didelį vienodumo visoje Europos Sąjungoje laipsnį, šiose rekomendacijose, inter alia, turėtų būti nuostatos dėl pranešimų apie rezultatus dažnumo ir jų pateikimo būdo.

               (7)

               Yra svarbu, kad šie duomenys būtų reguliariai pranešami Komisijai. Komisija užtikrins šių duomenų kaupimą duomenų bazėje, kuri bus viešai prieinama konsultacijai gauti.

               (8)

               Čekijos Respublika, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija tapo Europos Sąjungos narėmis 2004 m. gegužės 1 d. Reikėtų, kad naujos valstybės narės kiek įmanoma greičiau pradėtų dalyvauti stebėsenos programoje. Tačiau pripažįstama, kad šioms naujoms valstybėms narėms būtų tikslinga numatyti pereinamojo laikotarpio tvarką, todėl dabartiniu metu šioms šalims nėra išsamiai rekomenduota, kaip dažnai turėtų būti atliekama atsitiktinė esamų dioksinų, furanų ir dioksinų tipo PCB maisto produktuose stebėsena,

         REKOMENDUOJA:

               1)

               Kad nuo 2004 m. ir iki 2006 m. gruodžio 31 d. valstybės narės vykdo dioksinų, furanų ir dioksinų tipo PCB foninio buvimo maisto produktuose stebėseną, taikydamos rekomenduojamą mažiausią kasmetinės analizės ėminių ėmimo dažnį, numatytą I priedo lentelėje. Ėminių ėmimo dažnis kasmet turėtų būti peržiūrimas atsižvelgiant į sukauptą patirtį.

               2)

               Kad Čekijos Respublika, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija kiek įmanoma greičiau pradėtų dalyvauti dioksinų, furanų ir dioksinų tipo PCB buvimo maisto produktuose stebėsenos programoje. Kasmetinis ėminių ėmimo analizei dažnis Čekijos Respublikai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai, Slovėnijai ir Slovakijai bus nustatytas nuo 2005 m.

               3)

               Kad valstybės narės reguliariai pateiktų Komisijai II priede numatytą informaciją jame nurodytu formatu, kurią būtų galima kaupti duomenų bazėje. Be to, būtų tikslinga pateikti paskutiniųjų metų duomenis, gautus taikant analizės metodus, atitinkančius reikalavimus, nurodytus 2002 m. liepos 26 d. Komisijos direktyvoje 2002/69/EB, nustatančioje ėminių ėmimo ir analizės metodus vykdant oficialią dioksinų kontrolę ir nustatant dioksinų tipo PCB koncentraciją maisto produktuose (3), kurie rodytų foninės koncentracijos vertes.

               4)

               Be to, jei įmanoma, valstybės narės tuose pačiuose ėminiuose nustato ne dioksinų tipo PCB.

      Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 11 d.

            Komisijos vardu

         David BYRNE

            Komisijos narys

      (1)  OL L 77, 2001 3 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 684/2004 (OL L 106, 2004 4 15, p. 6).

      (2)  OL L 67, 2002 3 9, p. 69.

      (3)  OL L 209, 2002 8 6, p. 5. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/44/EB (OL L 113, 2004 4 20, p. 17).

      I PRIEDAS

         Lentelė. Kasmetinei analizei imamų ėminių rekomenduojamo mažiausio skaičiaus apžvalga. Ėminių pasiskirstymas yra pagrįstas kiekvienos šalies gamyba. Ypatingas dėmesys kreipiamas į maisto produktus, kuriems numatomas didesnis dioksinų, furanų ir dioksinų tipo PCB foninių koncentracijos verčių kitimas. Tai ypač taikoma žuvims.

                  Šalis (1)

                  N (2)

                  Mėsa ir mėsos produktai (3)

                  Žuvis ir žvejybos produktai (4)

                  Pienas ir pieno produktai (5)

                  Kiaušiniai (6)

                  Aliejus ir riebalai (7)

                  Vaisiai, daržovės ir grūdinės kultūros (8)

                  Jautiena

                  Kiauliena

                  Aviena

                  Paukštiena

                  Kepenys

                  Žuvis

                  Akvakultūros produktai

                  Pienas

                  Sviestas/sūris/ jogurtas

                  Vištidėje augintų vištų

                  Lauke augintų vištų

                  Gyvūniniai

                  Augaliniai

                  Žuvies taukai/maisto papildai

                  Daržovės

                  Vaisiai

                  Grūdinės kultūros

                  Belgija

                  53

                  4

                  4

                  2

                  4

                  3

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Danija

                  66

                  3

                  5

                  2

                  3

                  3

                  15

                  5

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  6

                  3

                  2

                  2

                  Vokietija

                  147

                  13

                  13

                  3

                  6

                  7

                  7

                  5

                  14

                  14

                  10

                  11

                  12

                  14

                  4

                  4

                  2

                  8

                  Graikija

                  55

                  2

                  2

                  7

                  3

                  2

                  4

                  7

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  4

                  2

                  2

                  Ispanija

                  151

                  7

                  9

                  11

                  7

                  6

                  33

                  16

                  3

                  3

                  7

                  7

                  4

                  10

                  5

                  9

                  10

                  4

                  Prancūzija

                  168

                  14

                  8

                  5

                  15

                  11

                  18

                  16

                  12

                  14

                  12

                  6

                  6

                  6

                  3

                  6

                  4

                  12

                  Airija

                  61

                  7

                  3

                  3

                  3

                  3

                  9

                  3

                  3

                  5

                  3

                  3

                  2

                  3

                  4

                  3

                  2

                  2

                  Italija

                  126

                  10

                  5

                  5

                  8

                  5

                  8

                  14

                  6

                  3

                  8

                  15

                  3

                  7

                  3

                  12

                  10

                  4

                  Liuksemburgas

                  30

                  2

                  2

                  1

                  2

                  1

                  3

                  1

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  2

                  1

                  1

                  1

                  Nyderlandai

                  88

                  6

                  6

                  3

                  6

                  4

                  14

                  7

                  5

                  6

                  7

                  3

                  3

                  7

                  3

                  4

                  2

                  2

                  Austrija

                  52

                  4

                  4

                  2

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  7

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Portugalija

                  51

                  3

                  3

                  3

                  4

                  2

                  6

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Suomija

                  45

                  3

                  3

                  2

                  2

                  1

                  4

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Švedija

                  54

                  3

                  3

                  2

                  3

                  2

                  10

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  4

                  3

                  2

                  2

                  Jungtinė Karalystė

                  113

                  7

                  4

                  10

                  10

                  4

                  24

                  12

                  7

                  4

                  7

                  3

                  3

                  5

                  4

                  3

                  2

                  4

                  Suma ES

                  1 260

                  88

                  74

                  59

                  79

                  56

                  161

                  101

                  74

                  74

                  78

                  75

                  49

                  75

                  53

                  64

                  47

                  53

                  Islandija

                  67

                  2

                  2

                  1

                  2

                  1

                  29

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  12

                  1

                  1

                  1

                  Norvegija

                  125

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  46

                  28

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  10

                  3

                  3

                  3

                  Suma EEE

                  1 452

                  93

                  79

                  62

                  84

                  60

                  236

                  131

                  80

                  80

                  84

                  80

                  53

                  79

                  75

                  68

                  51

                  57

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

         (1)  Čekijos Respublika, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija tapo Europos Sąjungos narėmis 2004 m. gegužės 1 d. Reikėtų, kad naujos valstybės narės kiek įmanoma greičiau pradėtų dalyvauti stebėsenos programoje. Tačiau pripažįstama, kad šioms naujoms valstybėms narėms būtų tikslinga numatyti pereinamojo laikotarpio tvarką, todėl šioms šalims nėra išsamiai rekomenduota, kaip dažnai turėtų būti daroma atsitiktinė dioksinų, furanų ir dioksinų tipo PCB buvimo maisto produktuose stebėsena.
      Pastabos dėl lentelės

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

         (2)  Lentelėje nurodytos vertės yra mažiausios vertės. Valstybėms narėms patariama imti daugiau ėminių. Papildomus ėminius būtų geriau imti iš maisto produktų, kurių indėlis į poveikį yra reikšmingas, t. y. mėsa ir mėsos produktai, žuvies ir pieno produktai (žalias pienas).

         (3)  Mėsa ir mėsos produktai: be nurodytų kategorijų turėtų būti imami keli arklienos, ožkienos, triušienos ėminiai ir ribotas skaičius medžiojamų gyvūnų ėminių.

         (4)  Žuvis ir žuvininkystės produktai: Natūraliai augančių žuvų ir akvakultūros produktų ėminiai turėtų būti suskirstyti pagal rūšis, proporcingai sugavimui arba gamybai (akvakultūros). Kaip rekomendaciją galima naudoti konkrečių rūšių sugavimo ir žuvies bei žuvininkystės produktų gamybos duomenis, kuriuos galima rasti brošiūroje „BŽP faktai ir skaičiai: pagrindiniai duomenys apie bendrąją žuvininkystės politiką“, Europos Bendrijos, 2004 m.
      Naudojant šiuos duomenis, galima rekomenduoti šiuos skirtingų žuvų rūšių ir žuvininkystės produktų ėminių skaičius:
      Sugautos žuvys (valstybėms narėms rekomenduojama ≥ 10 ėminių)
      Danija: 15 ėminių 4 silkės, 4 valgomosios midijos, 7 kitos
      Ispanija: 33 ėminiai 7 dryžuotieji tunai, 4 sardinės, 5 geltonpelekiai tunai, 2 stauridės, 2 šiauriniai trumpačiuptuviai kalmarai ir 13 kitų
      Prancūzija: 18 ėminių  3 dryžuotieji tunai, 3 geltonpelekiai tunai, 2 sardinės, 2 ledjūrio menkės, 2 silkės ir 6 kitos
      Nyderlandai: 14 ėminių 4 sardinelės, 2 stauridės, 3 silkės, 2 skumbrės ir 3 kitos
      Švedija: 10 ėminių  5 silkės, 4 kilkės ir 1 menkė
      Jungtinė Karalystė: 24 ėminiai 6 skumbrės, 4 silkės, 3 juodalopės menkės, 2 menkės ir 9 kitos
      Akvakultūros produktai (valstybėms narėms rekomenduojama ≥ 5 ėminiai)
      Danija: 5 ėminiai 4 upėtakiai ir 1 ungurys
      Vokietija: 5 ėminiai  2 midijos, 2 upėtakiai ir 1 karpis
      Graikija: 7 ėminiai  3 jūrų karosai, 2 jūrų ešeriai, 1 midija ir 1 kita
      Ispanija: 16 ėminių 8 midijos, 3 upėtakiai, 1 jūrų karosas, 1 austrė, 1 tunas ir 2 kitos
      Prancūzija: 16 ėminių  8 austrės, 4 midijos, 3 upėtakiai ir 1 karpis
      Italija: 14 ėminių  6 midijos, 3 jūrų moliuskai, 3 upėtakiai, 1 jūrų ešerys ir 1 jūrų karosas
      Nyderlandai: 7 ėminiai  4 midijos, 1 ungurys, 1 austrė ir 1 šamas
      Jungtinė Karalystė: 12 ėminių 9 lašišos, 2 upėtakiai ir 1 midija

         (5)  Pienas ir pieno produktai: bent 4/5 pieno ėminių turėtų būti žalio pieno ėminiai (iš esmės karvės pieno). Be to, tikslinga imti kai kuriuos papildomus ne karvių pieno ėminius (ožkų pieno ir t. t.).

         (6)  Kiaušiniai: reikėtų imti ne tik vištų kiaušinių, bet ir ančių, žąsų ir putpelių kiaušinių ėminius.

         (7)  Aliejus ir riebalai: būtų tikslinga be žuvies taukų imti maisto priedų, naudojančių žuvų taukus (žuvies kūno ir žuvies kepenų taukus) ėminius.

         (8)  Daržovės: iš esmės lapinės daržovės, be to, bulvės ir kitos šakniavaisių ir gumbavaisių daržovės.

         Vaisai: įskaitant uogas ir braškes.

      II PRIEDAS
      A.   Dioksinų, furanų, dioksinų tipo PCB ir kitų PCB kiekio maisto produktuose analizės rezultatų formos aiškinamosios pastabos
      1.   Bendroji informacija apie analizuojamus ėminius
      Šalis: valstybės narės, kurioje buvo vykdyta stebėsena, pavadinimas.
      Metai: stebėsenos vykdymo metai.
      Produktas: analizuotas maisto produktas, kiek įmanoma tiksliau aprašykite maisto produktą.
      Prekybos etapas: produkto (ėminio) rinkimo vieta.
      Audinys: analizuojamo produkto dalis, pvz., riebalai arba raumenys.
      Rezultatų išraiška: Rezultatai turi būti išreikšti produktui, kuriam buvo nustatytos didžiausios koncentracijos vertės (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2375/2001). Jei analizuojami ne dioksinų tipo PCB, koncentracijos vertes labai rekomenduojama išreikšti tuo pačiu būdu.
      Ėminio ėmimo būdas: atsitiktinis ėminių ėmimas. Galima pateikti tikslinio ėminių ėmimo rezultatus, tačiau turi būti aiškiai nurodyta, kad ėminių ėmimas buvo tikslinis ir nebūtinai rodo normalias fonines koncentracijos vertes.
      Metodai: nurodyti taikytą metodą.
      Akredituotas: nurodoma, ar analizės metodas yra akredituotas ar ne.
      Neapibrėžtis (%): metodui būdingos neapibrėžties procentinė dalis.
      2.   Speciali informacija apie analizuojamus ėminius
      Ėminių skaičius: tos pačios rūšies analizuojamo produkto ėminių skaičius. Jei turite rezultatus apie ėminius, kurių yra daugiau nei yra pažymėta skilčių, formos gale pridėkite naujas skiltis su skaičiumi.
      Gamybos būdas: įprastas/ekologinis (kiek įmanoma išsamiau).
      Vieta: jei tinka, sritis arba regionas, kuriame ėminys buvo paimtas, jei įmanoma nurodant, ar tai yra kaimo rajonas, miesto rajonas, pramoninė zona, uostas, atviroji jūra ir t. t. Pvz., Briuselis – miesto rajonas, Viduržemio jūra – atviroji jūra.
      Mėginių skaičius: jei analizuojamas jungtinis ėminys, turėtų būti nurodytas mėginių skaičius (atskirų mėginių skaičius). Jei analizės rezultatas yra pagrįstas tik vienu ėminiu, turėtų būti nurodytas 1. Jungtinio ėminio mėginių skaičius gali būti skirtingas, todėl prašome tai nurodyti kiekvienam ėminiui.
      Riebalų kiekis (%): riebalų kiekio ėminyje procentinė dalis.
      Drėgmės kiekis (%): drėgmės kiekio ėminyje procentinė dalis (jei yra).
      3.   Rezultatai
      Dioksinai, furanai, dioksinų tipo PCB: kiekvieno giminingojo junginio rezultatai turėtų būti pateikti ppt – pikogramais/gramui (pg/g).
      Ne dioksinų tipo PCB: kiekvieno giminingojo junginio rezultatai turėtų būti pateikti ppb – mikrogramais/kilogramui (μg/kg).
      LOQ: kiekybinio apskaičiavimo riba pg/g arba μg/kg (ne dioksinų tipo PCB).
      LOD: radimo riba pg/g arba μg/kg (ne dioksinų tipo PCB).
      Jei analizuojamų giminingųjų junginių koncentracija mažesnė kaip LOD (radimo riba), rezultatų langelyje turėtų būti įrašyta < LOD (LOD turėtų būti pateikiama kaip vertė).
      Jei analizuojamų giminingųjų junginių koncentracija mažesnė kaip LOQ (kiekybinio apskaičiavimo riba), langelyje turėtų būti įrašyta < LOQ (LOQ turėtų būti pateikiama kaip vertė).
      Jei be PCB-7 ir dioksinų tipo PCB analizuojami kiti PCB giminingieji junginiai, į formą turi būti įrašytas PCB giminingojo junginio numeris, pvz., 31, 99, 110 ir t. t. Jei ėminys analizuojamas nustatant PCB giminingųjų junginių daugiau nei yra pažymėtų eilučių, formos apačioje tiesiog pridedamos naujos eilutės.
      4.   Pastabos
      Be taikomo ekstrahavimo riebalais metodo, ši vieta dar turi būti naudojama papildomoms atitinkamoms pastaboms apie pateiktus duomenis įrašyti.
      B.   Maisto produktuose esančių dioksinų, furanų, dioksinų tipo PCB ir kitų PCB giminingųjų junginių specifinių analizės rezultatų pateikimo forma


				|

		52012DC0307

			Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl Graikijos 2012 m. nacionalinės reformų programos /* COM/2012/0307 final */

			   	Rekomendacija
TARYBOS REKOMENDACIJA
dėl Graikijos 2012 m.
nacionalinės reformų programos
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį
ir 148 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į 1997 m. liepos
7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto
būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos
priežiūros bei koordinavimo[1], ypač į jo
5 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
rekomendacijas[2],
atsižvelgdama į Europos Parlamento
rezoliucijas[3],
atsižvelgdama į Europos Vadovų
Tarybos išvadas,
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto
nuomonę,
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų
komitetu,
kadangi:
(1)       2010 m. kovo 26 d.
Europos Vadovų Taryba pritarė Europos Komisijos pasiūlymui
įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo
strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos
koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose
reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus
augimo ir konkurencingumo potencialas;
(2)       2010 m. liepos
13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių
narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos
gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. –
sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos
gairių[4], kurios kartu sudaro
integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių
paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo
politiką;
(3)       2011 m. liepos
12 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl Graikijos
2011 m. nacionalinės reformų programos;
(4)       2011 m. lapkričio
23 d. Komisija patvirtino antrąją metinę augimo
apžvalgą, kuria pradedamas antras ex ante bei integruoto politikos
koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“;
(5)       2012 m. kovo 2 d.
Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti
užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos
augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti
diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį
konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas,
skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo
problemą, šalinti krizės sukeltas socialines pasekmes ir modernizuoti
viešąjį administravimą;
(6)       2012 m. kovo 2 d.
Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias
prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad
juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos
programas ir nacionalines reformų programas;
(7)       2012 m. balandžio
12 d. Graikija pateikė savo 2012 m. nacionalinę
reformų programą ir neišsamią informaciją apie savo
biudžeto planus. Graikijos valdžios institucijos raginamos pateikti visą
standartinių lentelių rinkinį, kurio reikalaujama pagal Stabilumo
ir augimo pakto prevencinę dalį;
(8)       2012 m. vasario
21 d. Euro grupė susitarė dėl Graikijai skirtos antrosios
ekonominio koregavimo programos. Įgyvendinus Susitarimo memorandume
dėl specialių ekonominės politikos sąlygų nustatytas
ekonominės politikos kryptys, Graikijos valstybės skolą iki
2020 m. bus galima sumažinti iki 117 % BVP. Susitarta, kad iki
2014 m. viešasis sektorius programos finansavimui skirs 130 mlrd. EUR
(neįskaitant sumų, kurias įsipareigota skirti pagal
pirmąją finansavimo programą);
(9)       mokėjimo dalys išmokamos
atsižvelgiant į kiekybinių įgyvendinimo kriterijų
tenkinimą ir teigiamą pažangos, susijusios su 2011 m. liepos
12 d. Tarybos sprendime 2011/734/ES (iš dalies pakeistame 2011 m.
lapkričio 8 d. ir 2012 m. kovo 13 d.) bei 2012 m. kovo
14 d. pasirašytame Susitarimo memorandume dėl specialių
ekonominės politikos sąlygų išdėstytų politikos
kriterijų įgyvendinimu, įvertinimą;
(10)     2012 m. kovo 19 d.
EFSF pagal naująją finansavimo programą išmokėjo Graikijai
pirmosios dalies (14,5 mlrd. EUR) pirmąją išmoką
(5,9 mlrd. EUR). Be to, 1,6 mlrd. EUR Graikija gavo iš TVF. Iki 2012 m.
gegužės mėn. pagal pirmąją ir antrąją programas
Graikija gavo 147,5 mlrd. EUR oficialaus finansavimo lėšų;
(11)     2010–2011 m. Graikija iš
dalies padarė pažangą siekdama koregavimo programoje nustatytų
plataus užmojo tikslų. Juos įgyvendinti kliudė keletas
veiksnių: politinis nestabilumas, socialiniai neramumai ir administracinių
gebėjimų problemos, be to, nuosmukis iš esmės buvo daug
didesnis, nei numatyta iš pradžių. Nebuvo įgyvendinti svarbūs
fiskaliniai tikslai, todėl 2010–2011 m. priimtos papildomos
konsolidavimo priemonės. Tačiau Graikijai pavyko iš esmės
sumažinti valdžios sektoriaus deficitą – nuo 15,8 % BVP 2009 m.
iki 9,1 % BVP 2011 m.;
(12)     2012 m. balandžio
18 d. Komisija priėmė komunikatą „Graikijos ekonomikos
augimo skatinimas“, kuriame, išdėstant ekonomikos augimo, investavimo ir
socialinio atsinaujinimo pagrindus, pabrėžiamas teigiamas ekonominio
koregavimo programos poveikis, kurį gali užtikrinti visapusiškas ir
veiksmingas jos įgyvendinimas. Šiame komunikate primenama, kad Graikija
gali remtis savo naryste ES ir euro zonoje ir gauti konkrečios paramos. Jame
pabrėžiama, kad antrojoje ekonominio koregavimo programoje nurodytomis
reformomis siekiama atkurti Graikijos ekonomikos augimo ir darbo vietų
kūrimo potencialą ir sukurti teisingesnę visuomenę.
Komunikate nurodyta, kad Graikijai suteikiama didžiulė finansinė
parama ir pabrėžiamas Graikijos partnerių, ypač Komisijos,
pasiryžimas rasti būdų maksimizuoti pirminių priemonių
poveikį greitai imantis veiksmų ir teikiant ES paramą;
(13)     Graikijos gebėjimą
siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų, ypač socialiai
orientuotų tikslų, paveikė ekonominė krizė ir
vėlesnės fiskalinio konsolidavimo priemonės. Vis dėlto
struktūrinės reformos, pirmiausia darbo rinkos ir kai kurių
sektorių liberalizavimas, taip pat daugelis priemonių, kurių
imtasi verslo aplinkai pagerinti, padės remti konkurenciją, skatinti
našumą, didinti užimtumą ir mažinti gamybos sąnaudas – taip
vidutinės trukmės laikotarpiu būtų didinamas užimtumas,
mažinamas skurdas ir socialinė atskirtis. Net ir ekonominės
krizės sąlygomis Graikija toliau siekė strategijoje „Europa
2020“ nustatytų aplinkos tikslų;
(14)     vykdomas
struktūrinių fondų strateginis perprogramavimas, ypatingą
dėmesį skiriant jaunimo užimtumo ir konkurencijos (ypač
MVĮ) paramai. Naujosiomis priemonėmis remiami šių
sričių veiksmai: užimtumo paso, mokymo ir profesinių
kvalifikacijų, galimybių mažosioms ir vidutinėms įmonėms
(MVĮ) gauti finansavimą;
(15)     Graikija prisiėmė
tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plius“. Šie
įsipareigojimai, taip pat 2011 m. prisiimti ir įgyvendinami
įsipareigojimai yra susiję su užimtumo didinimu, konkurencingumo
gerinimu ir viešųjų finansų stabilumo didinimu,
REKOMENDUOJA Graikijai:
Įgyvendinti priemones, išdėstytas 2011 m. liepos
12 d. Tarybos sprendime 2011/734/ES, iš dalies pakeistame 2011 m.
lapkričio 8 d. ir 2012 m. kovo 13 d., ir 2012 m. kovo
14 d. pasirašytame Susitarimo memorandume dėl specialių
ekonominės politikos sąlygų.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 209, 1997 8 2, p. 1.
[2]               COM(2012) 307
final.
[3]               P7_TA(2012)
0048 ir P7_TA(2012) 0047.
[4]               2012 m.
balandžio 26 d. Tarybos sprendimas 2012/238/ES.