title: 2012 m. liepos 10 d. Tarybos rekomendacija dėl Bulgarijos 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Bulgarijos konvergencijos programos

text:
               24.7.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 219/9

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2012 m. liepos 10 d.
   dėl Bulgarijos 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Bulgarijos konvergencijos programos
   2012/C 219/03
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)

               2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)

               2011 m. liepos 12 d. Taryba priėmė rekomendaciją (4) dėl Bulgarijos 2011 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl atnaujintos 2011–2014 m. Bulgarijos konvergencijos programos;

               (4)

               2011 m. lapkričio 23 d. Komisija patvirtino antrąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas antras ex ante ir integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. 2012 m. vasario 14 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Bulgarija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)

               2011 m. gruodžio 1 d. Taryba priėmė išvadas, kuriose ragina Socialinės apsaugos komitetą, bendradarbiaujant su Užimtumo komitetu ir kitais komitetais, pateikti savo nuomonę dėl veiksmų, rekomenduojamų pagal strategijos „Europa 2020“ politikos ciklą. Ši nuomonė yra Užimtumo komiteto nuomonės dalis;

               (6)

               vykdant Europos semestro veiklą, Europos Parlamentas buvo tinkamai įtrauktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, ir 2012 m. vasario 15 d. priėmė rezoliuciją dėl užimtumo ir socialinių aspektų 2012 m. metinėje augimo apžvalgoje bei rezoliuciją dėl dalyvavimo rengiant 2012 m. metinę augimo apžvalgą;

               (7)

               2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba (atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 9 d. Tarybos išvadas ir į 2012 m. Komisijos metinę augimo apžvalgą) patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti krizės sukeltas socialines pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą;

               (8)

               2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į jų stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas;

               (9)

               2012 m. balandžio 12 d. Bulgarija pateikė savo 2012–2015 m. konvergencijos programą ir savo 2012 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu. Atlikdama nuodugnią apžvalgą pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija taip pat įvertino, ar Bulgarijoje esama makroekonominio disbalanso. Nuodugnioje apžvalgoje Komisija padarė išvadą, kad Bulgarijoje susidaręs vidaus makroekonominis disbalansas, tačiau jis nėra perviršinis;

               (10)

               remiantis pirmuoju 2012 m. Bulgarijos pranešimu apie 2008–2011 m., kai buvo taikoma perviršinio deficito procedūra, deficito ir skolos statistiką, 2011 m. valdžios sektoriaus deficitas nesiekė 3 % BVP pamatinės vertės, nustatytos Sutartyje. Be to, pagal Komisijos tarnybų 2012 m. pavasario prognozę valdžios sektoriaus deficitas turėtų ir toliau nesiekti Sutartyje nustatytos pamatinės vertės ir prognozės laikotarpiu toliau mažėti. Dėl šios priežasties, vadovaudamasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatomis, Komisija 2012 m. gegužės 30 d. priėmė rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo (5), kuriuo panaikinamas sprendimas dėl susidariusio perviršinio deficito pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį;

               (11)

               remdamasi konvergencijos programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad, palyginti su Komisijos tarnybų 2012 m. pavasario prognoze, makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2012–2013 m. yra optimistinis, nes manoma, kad metinis BVP augimas 2012 m. sieks apie 1,4 %, o 2013 m. – 2,5 %. Komisijos tarnybų 2012 m. pavasario prognozėje numatyta, kad 2012 m. BVP augimas bus 0,5 %, o 2013 m. – 1,9 %. 2011 m. ištaisius perviršinį deficitą, programoje numatytos biudžeto strategijos tikslas – iki programos laikotarpio pabaigos pasiekti biudžeto būklę, kuri būtų beveik subalansuota tiek struktūriškai, tiek pagal nominalųjį biudžeto rodiklį. Vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslas struktūriniu požiūriu šiek tiek pakoreguotas, t. y. dabar siekiama nebe 0,6 % BVP, o 0,5 % BVP deficito. Naujasis vidutinės trukmės biudžeto tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu (6), Bulgarija planuoja per konvergencijos programos laikotarpį pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą.
               2012–2014 m. valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklis, atsižvelgiant į diskrecines pajamų priemones, atitiktų Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų, tačiau 2015 m. jo nebeatitiktų. Planuotam fiskaliniam konsolidavimui kyla tam tikras pavojus dėl i) mažesnių įplaukų, palyginti su optimistiniu makroekonominiu scenarijumi, ir mažiau nuo mokestinių pajamų priklausomos ekonomikos augimo struktūros; ii) viešojo sektoriaus neveiksmingumo, visų pirma įsiskolinimo sveikatos priežiūros sektoriuje, dėl kurio gali būti daromas didelis spaudimas didinti išlaidas. Skolos santykis nesiekia 60 % BVP ir, remiantis programa, prognozuojama, kad 2012 m. jis pasieks aukščiausią tašką, t. y. beveik 20 % BVP, o paskui konvergencijos programos laikotarpiu mažės. Reikia tobulinti nemažai mokestinių prievolių vykdymo aspektų, tad pažanga šioje srityje leistų Bulgarijai remti didesnes išlaidas augimui skatinti. Priimtas pagrindinio biudžeto įstatymo pakeitimas: įstatymas papildytas reikalavimu neleisti biudžeto deficitui viršyti 2 % ir riboti valdžios sektoriaus išlaidas iki 40 % BVP, taip sustiprinant fiskalinės sistemos privalomą pobūdį ir pagerinant biudžeto planavimo nuspėjamumą. Tačiau dar lieka didelių uždavinių, susijusių su tolesniu vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemos turinio tobulinimu ir atsiskaitymo pagal kaupiamąjį principą stiprinimu, be kita ko, gerinant valstybės valdomų įmonių ir subnacionalinės valdžios teikiamų duomenų kokybę ir siekiant, kad jie būtų teikiami laiku;

               (12)

               Vyriausybė padarė didelę pažangą, vykdydama kai kurias pensijų reformos priemones, įskaitant priemones, susijusias su vyrų ir moterų pensiniu amžiumi ir su kariuomenės ir policijos sektorių darbuotojų darbo stažu. Tačiau pagrindinė vidutinės trukmės laikotarpio problema – pakankamų pensijų užtikrinimas – dar turi būti sprendžiama. Pakeitimais nenumatytos priemonės teisės aktais numatytam vyrų ir moterų pensiniam amžiui suvienodinti. Be to, jomis nesiekiama iš esmės mažinti darbuotojams teikiamų ankstyvo išėjimo į pensiją galimybių. Pagrindiniu uždaviniu išlieka nemokančių įmokų asmenų įtrauktis ir invalidumo pensijų skyrimo kontrolės ir kriterijų griežtinimas;

               (13)

               Bulgarijoje, palyginti su Sąjungos vidurkiu, yra daugiausia gyventojų, kuriems kyla pavojus patirti didelių materialinių nepriteklių, ypač nuo to kenčia pagyvenę žmonės ir vaikai. Būtina imtis visapusiškų priemonių. Pirmenybę reikėtų teikti socialinių pervedimų veiksmingumo didinimui. Tik pusė darbingo amžiaus romų turi darbą. Neseniai priimtoje Nacionalinėje romų integracijos strategijoje numatytos priemonės daugybei kliūčių įveikti, tačiau, kad būtų veiksmingai vykdoma 2012–2020 m. laikotarpiu, strategija dar turi būti pagrįsta išsamiu veiksmų planu;

               (14)

               krizės poveikis buvo labai skaudus žemos kvalifikacijos darbuotojams (sudarantiems didžiausią bedarbių grupę) ir smarkiai padidino jaunimo nedarbą. Be to, nuo 2009 m. ilgalaikis nedarbas augo kur kas greičiau nei likusios Sąjungos valstybėse narėse ir iš esmės rodė tai, kad gebėjimų paklausos ir pasiūlos bei geografinė darbo gebėjimų neatitiktis didėja, nes daugiausia atleista žemos kvalifikacijos darbuotojų. Reikalinga sistemos peržiūra, siekiant nustatyti socialinio draudimo įmokų minimalias ribas, kad būtų pasiekta pusiausvyra tarp poreikio mažinti nedeklaruotą darbą ir užtikrinti, kad žemos kvalifikacijos darbuotojai nebūtų išstumti iš rinkos. 2010–2012 m. Vyriausybės vykdytomis priemonėmis, kuriomis įšaldytas viešojo sektoriaus darbo užmokestis, tinkamai reaguota į padėtį, o darbo jėgos sąnaudos tapo proporcingesnės našumui. Pradėta įgyvendinti nacionalinė iniciatyva, kuria visapusiškai padedama vykdyti jaunimo integraciją darbo rinkoje. Viešųjų įdarbinimo tarnybų teikiamos paslaugos vis dar santykinai prastos kokybės, o personalo, visų pirma, su romais dirbančių tarnautojų, mokymas turėtų būti intensyvesnis. Siekiant tobulinti skatinimo dirbti, darbo paieškos, įgūdžių ir darbo rinkos poreikių derinimo, perkvalifikavimo paslaugas ir žemos kvalifikacijos darbuotojams pritaikytas paslaugas, būtinos papildomos priemonės;

               (15)

               palyginti su kitomis Sąjungos valstybėmis narėmis, Bulgarijoje yra daugiausia gyventojų, menkai išprususių skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų srityse (įvertinta EBPO atlikus Tarptautinio studentų vertinimo programos (PISA) tyrimą 2009 m.), vadinasi, esama rimtų struktūrinių kliūčių kokybiškam švietimui užtikrinti. Prasti švietimo laimėjimai susiję su tuo, kad palankių sąlygų neturinčioms gyventojų grupėms, ypač romams, sudėtinga įgyti išsilavinimą; mokyklos nepakankamai savarankiškos; trūksta paskatų siekti geresnių rezultatų; nacionalinė vertinimo sistema prasta, o atskaitomybė nepakankama. Aukštojo mokslo srityje pažanga labai menka, nors neseniai imtasi perspektyvių veiksmų. Siekiant augimo pirmenybė turėtų būti teikiama planuotiems aukštojo mokslo įstatymo pakeitimams, kurių poveikį turėtų sustiprinti atitinkamas valdymas, investicijos ir politinis ryžtas;

               (16)

               Bulgarijoje yra žemas investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas (MTI) lygis. Norint iki 2020 m. pasiekti nacionalinį 1,5 % BVP tikslą, būtina didinti investicijas į MTI ir parengti atitinkamą inovacijų strategiją. MTI administravimas Bulgarijoje yra nevienalytis. Bulgarijai reikia stiprinti savo universitetus ir parengti strategiją, pagal kurią aukštojo mokslo įstaigos dalyvautų inovacijų veikloje. Nėra jokių universitetų ir privačiojo sektoriaus tarpusavio bendradarbiavimo skatinimo sistemų, o finansavimas turėtų būti skirstomas konkurencingu ir skaidriu būdu pagal nuopelnus. Pradedančioms veiklą įmonėms ir inovacinėms mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), siekiančioms gauti finansavimą, dar vis trukdo tam tikros kliūtys. Viešojo finansavimo priemonės ir garantijos, skirtos jaunoms ir inovacinėms įmonėms, dar tik pradėtos įgyvendinti ir jų poveikis dar paaiškės;

               (17)

               šiuo metu Bulgarijai trūksta administracinių gebėjimų, kad šalis galėtų tinkamai valdyti ir prižiūrėti kelių, geležinkelių ir vandens infrastruktūros projektus. Administracine reforma labiausiai siekta sumažinti viešojo sektoriaus darbuotojų skaičių, tad pastangos šalinti kitus neveiksmingos veiklos šaltinius buvo menkos. ES lėšomis menkai pasinaudojama, nors per pastaruosius dvejus metus stebėta nuosekli pažanga. Labiausiai pasinaudoti parama trukdo sudėtingos administracinės procedūros ir sunkumai, su kuriais susiduria įmonės, užsitikrindamos bendrą finansavimą. Be to, vis dar būtina tobulinti verslo ir reguliavimo aplinką, toliau didinti viešojo sektoriaus administracinius gebėjimus. E. valdžios diegimas atidėtas daug kartų. Bulgarijos mokesčių sistemai būdinga, kad masiškai vengiama mokesčių, o sistemos administravimas neveiksmingas. Didelės tiek mokesčių surinkimo administravimo sąnaudos, tiek įmonėms tenkančios mokesčių mokėjimo laiko sąnaudos;

               (18)

               naujas viešojo pirkimo įstatymas – svarbus žingsnis, nustatant geresnę pažeidimų stebėjimo, prevencijos ir sankcijų skyrimo sistemą. Šias pastangas reikėtų papildyti dviem būdais: i) numatytas sankcijas reikia veiksmingai taikyti ir ii) ex officio įgaliojimus reikėtų pavesti Viešojo pirkimo agentūrai;

               (19)

               nepaisant pradėtų reformų, Bulgarijoje vis dar taikomi suvaržymai norintiems patekti į tinklų sektorius, kaip antai geležinkelio transporto, telekomunikacijų ir energijos tinklus. Tiek didmeninės, tiek mažmeninės energijos rinkos veikimas išlieka problema. Visų pirma padėtį reikėtų gerinti sprendžiant elektros ir dujų biržos neegzistavimo, veikiančios balansavimo rinkos ir reguliuojamų kainų vartotojams problemas. Be to, Bulgarija turėtų užtikrinti perdavimo sistemos reguliavimo institucijos nepriklausomybę. Bulgarija yra labai priklausoma nuo vienintelės energijos trasos, o jos vidaus energijos rinka veikia netinkamai, todėl šaliai gresia smarkių tiekimo sutrikimų pavojus. Dabartinės priemonės, skirtos energetinei priklausomybei mažinti, yra tobulintinos. Iki šiol naujos dujų infrastruktūros statyba vyko per lėtai. Nors oficialiai priimtos kai kurios reikalingos reformos ir atsinaujinančiosios energijos dalis 2011 m. padidėjo, šios reformos įgyvendinamos nepatenkinamai dėl viešojo pirkimo, privačių interesų dominuojamos valstybės politikos ir prasto valstybinių energijos įmonių administravimo;

               (20)

               Bulgarija prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „euro plius“. Šie įsipareigojimai, taip pat 2011 m. prisiimti ir įgyvendinami įsipareigojimai yra susiję su viešųjų finansų tvarumo didinimu ir užimtumo skatinimu, viešojo sektoriaus konkurencingumo gerinimu ir finansinio stabilumo stiprinimu. Komisija įvertino, kaip įgyvendinami pagal paktą „euro plius“ prisiimti įsipareigojimai. Į šio vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta rengiant rekomendacijas;

               (21)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę. Įvertinusi konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, ji pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos pagal Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose;

               (22)

               atsižvelgdama į šį vertinimą Taryba išnagrinėjo Bulgarijos konvergencijos programą ir savo nuomonę (7) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (23)

               atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį visų pirma pateiktos toliau išdėstytose 3–5 rekomendacijose,

         REKOMENDUOJA Bulgarijai 2012–2013 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Tęsti patikimą fiskalinę politiką, kad iki 2012 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas. Siekdama šio tikslo, šalis turėtų įgyvendinti numatytą biudžeto strategiją, užtikrindama išlaidų kriterijaus laikymąsi, ir būti pasirengusi imtis papildomų priemonių, jei kiltų rizika biudžeto scenarijui. Dėti daugiau pastangų viešųjų išlaidų kokybei gerinti, ypač švietimo ir sveikatos sektoriuose, ir įgyvendinti visapusišką mokestinių prievolių vykdymo strategiją, siekiant toliau gerinti mokestines pajamas ir spręsti šešėlinės ekonomikos problemą. Toliau tobulinti vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemos turinį ir gerinti atsiskaitymo sistemos kokybę.

               2.

               Imtis tolesnių veiksmų tvarumui gresiančiai rizikai mažinti ir pensijų sistemos adekvatumui gerinti, suvienodinant įstatymais reglamentuojamą vyrų ir moterų pensinį amžių, atsižvelgiant į visą socialinio draudimo stažą. Nustatyti griežtesnius invalidumo pensijų skyrimo kriterijus ir kontrolę.

               3.

               Paspartinti nacionalinės Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimą. Užtikrinti, kad socialinio draudimo įmokų minimalios ribos neatbaidytų nuo deklaruojamo darbo. Dėti daugiau pastangų Valstybinės užimtumo tarnybos veiklos rezultatams gerinti. Mažinti skurdą, didinti socialinių pervedimų veiksmingumą, suteikti vaikams ir pagyvenusiems žmonėms daugiau galimybių gauti kokybiškas socialines paslaugas ir įgyvendinti Nacionalinę romų integracijos strategiją.

               4.

               Spartinti atitinkamų teisės aktų, skirtų mokykloms ir aukštajam mokslui, ir susijusių priemonių reformą, nukreipiant pastangas į mokymo programų modernizavimą, mokytojų rengimo tobulinimą ir galimybių įgyti išsilavinimą užtikrinimą palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms. Didinti galimybes pradedančiosioms įmonėms ir MVĮ, ypač vykdančioms inovacinę veiklą, gauti finansavimą.

               5.

               Paspartinti pastangas gerinti administracinius gebėjimus ir reformas, mažinant biurokratiją ir mokestinių prievolių vykdymo ir mokesčių surinkimo sąnaudas bei toliau gerinant ES lėšų įsisavinimą, visų pirma kelių ir geležinkelių transporto ir vandentvarkos srityse. Gerinti teismų sistemos kokybę ir nepriklausomybę ir spartinti e. valdžios diegimą. Stiprinti svarbiausių transporto sektorių ir reguliavimo institucijų viešuosius administracinius gebėjimus.

               6.

               Užtikrinti patikimą viešojo pirkimo teisės aktų įgyvendinimą. Stiprinti pažeidimų prevenciją ir veiksmingai taikyti sankcijas pagal Viešojo pirkimo įstatymą ir Interesų konflikto įstatymą.

               7.

               Imtis priemonių kliūtims patekti į rinką, garantuoto pelno susitarimams ir kainų kontrolei panaikinti. Užtikrinti perdavimo ir skirstymo sistemų operatorių nepriklausomumą; baigti kurti rinką, visų pirma, energijos biržų rinką ir balansavimo rinką. Tobulinti elektros ir dujų jungtis, didinti energijos vartojimo efektyvumą ir gerinti gebėjimus reaguoti tiekimo nutrūkimo atveju.

      Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 10 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         V. SHIARLY

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

      (3)  Toliau taikomos 2012 metais pagal 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimą 2012/238/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 119, 2012 5 4, p. 47).

      (4)  OL C 209, 2011 7 15, p. 5.

      (5)  Vėlesnis Tarybos sprendimas 2012/370/ES buvo priimtas 2012 m. liepos 22 d. (OL L 179, 2012 7 11, p. 19).

      (6)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos tarnybų perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija ir taikant bendrai sutartą metodiką.

      (7)  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


              EUROPOS KOMISIJA

                                             Briuselis, 2011.7.26
                                             SEK(2011) 969 galutinis

                 KOMISIJOS REKOMENDACIJA TARYBAI

  dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) ir Kanados Vyriausybės
susitarimo dėl bendradarbiavimo taikaus branduolinės energijos naudojimo srityje
                                  patvirtinimo
 ---pagebreak---                            KOMISIJOS REKOMENDACIJA TARYBAI

            dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) ir Kanados Vyriausybės
          susitarimo dėl bendradarbiavimo taikaus branduolinės energijos naudojimo srityje
                                            patvirtinimo

     1.        ĮŽANGA

     Europos atominės energijos bendrijos ir Kanados Vyriausybės susitarimas dėl
     bendradarbiavimo taikaus branduolinės energijos naudojimo srityje apima daugumą dvišalio
     intereso sričių.

     Per penkiasdešimt metų nuo susitarimo pasirašymo jis buvo iš dalies pakeistas penkis kartus ir
     dėl tų vienas po kito atliktų pakeitimų jį yra sunku įgyvendinti. Taryba derybų įgaliojimą
     priėmė 2009 m. liepos 27 d. Derybų tikslas – supaprastinti susitarimą, su sąlyga, kad bus
     įtrauktos papildomos nuostatos, visų pirma dėl technologijų perdavimo.
     Susitarime numatytas visapusiškas bendradarbiavimas taikaus branduolinės energijos
     naudojimo srityje ir nustatoma bendra politinio, techninio ir pramoninio bendradarbiavimo
     sistema. Susitarimu bus sukurta susitariančiųjų šalių valdžios institucijoms ir pramoninės
     veiklos vykdytojams taikoma teisinė sistema ir taip bus sukurtos palankesnės sąlygos
     susitariančiosioms šalims bendradarbiauti minėtoje srityje.

     2.        SUSITARIMO SVARBA

     Šio susitarimo sudarymo svarba iš esmės grindžiama komerciniais poreikiais.

     Jau daug metų Kanada yra antra didžiausia pasaulyje urano gamintoja, kurios produkcija
     sudaro 22 % viso pasaulyje pagaminamo urano. Tikimasi, kad nuo 2013 m. urano gamyba
     labai padidės, nes bus pradėtos eksploatuoti naujos kasyklos. Turėdama 572 000 tonų U3O8
     (485 000 tU) nustatytų urano išteklių ir nuolat ieškodama naujų išteklių, Kanada vaidins
     svarbų vaidmenį patenkinant pasaulinę urano paklausą ateityje.

     Kanada jau daug metų yra branduolinių tyrimų ir technologijų lyderė, eksportuojanti
     sukomplektuotas reaktorių sistemas. Ji taip pat planuoja per ateinančius 10 metų pastatyti
     devynis naujus reaktorius ir taip padidinti savo branduolinį pajėgumą.

     Euratomui šio susitarimo pasirašymas yra svarbus todėl, kad Kanada yra viena iš jo
     pagrindinių gamtinio urano tiekėjų. Lengvinant prekybą branduolinės energetikos srityje
     prisidedama prie Bendrijos energijos tiekimo saugumo ir energijos šaltinių įvairinimo
     politikos įgyvendinimo.

     Be to, sudarius šį susitarimą, patvirtinamas Kanados, Bendrijos ir Europos Sąjungos valstybių
     narių vyriausybių įsipareigojimas dėl branduolinio ginklo neplatinimo, sugriežtinamos ir
     geriau taikomos saugos priemonės ir eksporto kontrolė, taip pat fizinės apsaugos priemonės.

LT                                                 2                                                  LT
 ---pagebreak---      3.       BENDROJI SUSITARIMO STRUKTŪRA

     Susitarimo tikslas – Euratomo ir Kanados bendradarbiavimas taikaus branduolinės energijos
     naudojimo srityje. Bendradarbiaujama daugiausiai branduolinės saugos, branduolinių
     medžiagų tiekimo, technologijų perdavimo, įrangos perdavimo, taip pat tričio ir su tričiu
     susijusios įrangos perdavimo srityse (III straipsnis).

     Susitarime yra toliau apibrėžti šio susitarimo objektai (IV straipsnis): įvairios branduolinės ir
     nebranduolinės medžiagos formos, įranga, tritis ir su tričiu susijusi įranga, ir išsamiai
     apibūdinami sodrinimo būdai (VI straipsnis). Susitarime pateikiamos kelios nuostatos, kuriose
     nustatomi branduolinės medžiagos perdavimo kriterijai, taip pat konfliktinių situacijų
     sprendimo būdai. Jame pabrėžiama, kad branduolinė medžiaga naudojama taikiems tikslams
     ir laikantis saugos priemonių susitarimų (Bendrijos atveju – Euratomo saugos priemonių
     sistemos pagal Euratomo sutartį ir TATENA saugos priemonių ir jos papildomų protokolų1).

     Tarptautinis branduolinių medžiagų perdavimas ir prekyba jomis yra išaiškinti VII
     straipsnyje. Susitarime pakartoti laisvo branduolinių medžiagų judėjimo Bendrijoje principai,
     o VIII straipsnyje aptariamas perdirbimo klausimas. Intelektinės nuosavybės klausimai
     išsamiai aptariami IX straipsnyje, o susitariančiųjų šalių keitimosi informacija būdai – X
     straipsnyje.

     Siekiant užtikrinti sklandų susitarimo įgyvendinimą, įtrauktas specialus straipsnis dėl
     konsultacijų ir arbitražo (XII straipsnis), jeigu kiltų klausimų dėl tinkamo susitarimo taikymo.
     Nustatytas pradinis susitarimo galiojimo laikotarpis – 10 metų, kuris gali būti automatiškai
     pratęsiamas papildomiems penkerių metų laikotarpiams (XIV straipsnis).

     4.       IŠVADA

     Komisija laikosi nuomonės, kad siūlomas priimti Europos atominės energijos bendrijos ir
     Kanados Vyriausybės susitarimas dėl bendradarbiavimo taikaus branduolinės energijos
     naudojimo srityje:

     – atitinka 2009 m. liepos 27 d. Tarybos pateiktus derybų nurodymus;

     – atitinka galiojančio susitarimo supaprastinimo, atnaujinimo ir išplėtimo tikslus;

     – įtvirtina aiškų abiejų susitariančiųjų šalių įsipareigojimą siekti ginklų neplatinimo ir aukšto
       branduolinės saugos lygio ir taip užtikrinti taikų ir saugų branduolinės energijos
       naudojimą;

     – atitinka Bendrijos energijos tiekimo saugumo politiką;

     – padės toliau stiprinti labai gerus ES ir Kanados ryšius su energetikos politika susijusio
       bendradarbiavimo srityje.

     Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai remiantis Europos atominės energijos bendrijos
     steigimo sutarties 101 straipsnio antra pastraipa patvirtinti priede pateiktą Europos atominės

     1
            INFCIRC/540.

LT                                                  3                                                    LT
 ---pagebreak---      energijos bendrijos ir Kanados Vyriausybės susitarimą dėl bendradarbiavimo taikaus
     branduolinės energijos naudojimo srityje.

LT                                           4                                            LT
 ---pagebreak---                                               PRIEDAS

      KANADOS VYRIAUSYBĖS IR EUROPOS ATOMINĖS ENERGIJOS BENDRIJOS
         (EURATOMO) SUSITARIMAS DĖL BENDRADARBIAVIMO TAIKAUS
               BRANDUOLINĖS ENERGIJOS NAUDOJIMO SRITYJE

                                            PREAMBULĖ

     Kanados Vyriausybė ir Europos atominės energijos bendrija (Euratomas), toliau – Bendrija,

     ATSIŽVELGDAMOS Į TAI, kad Kanados Vyriausybė ir Bendrija išreiškė abipusį norą
     vystyti glaudų bendradarbiavimą naudojant branduolinę energiją taikiems ir nesprogdinimo
     tikslams;

     SIEKDAMOS tarpusavyje bendradarbiauti, kad būtų skatinamas ir didinamas įnašas, kurį gali
     suteikti branduolinės energijos naudojimo taikiems tikslams vystymas siekiant Kanados ir
     Bendrijos gerovės;

     PRIPAŽINDAMOS, kad 1998 m. pasirašytas Kanados ir Europos atominės energijos
     bendrijos susitarimas dėl bendradarbiavimo taikaus branduolinės energijos naudojimo srityje
     leidžia susitariančiosioms šalims bendradarbiauti bendro intereso srityse siekiant naudoti
     branduolinę energiją taikiems, nesprogdinimo, ne kariniams tikslams;

     PATVIRTINDAMOS Kanados Vyriausybės, Bendrijos ir jos valstybių narių vyriausybių
     tvirtą įsipareigojimą neplatinti branduolinių ginklų, įskaitant susijusių saugos priemonių ir
     eksporto kontrolės tvarkos, pagal kurią turi vykti Kanados ir Bendrijos bendradarbiavimas
     branduolinės energijos naudojimo taikiems tikslams srityje, stiprinimą ir veiksmingą taikymą;

     PATVIRTINDAMOS, kad Kanados Vyriausybė, Bendrija ir jos valstybių narių vyriausybės
     remia Tarptautinės atominės energijos agentūros (toliau – TATENA) tikslus ir jos saugumo
     kontrolės priemonių sistemą;

     KADANGI Kanada ir visos Bendrijos valstybės narės yra Branduolinių ginklų neplatinimo
     sutarties (toliau – Neplatinimo sutartis) šalys;

     PAŽYMĖDAMOS, kad branduolinio saugumo kontrolės priemonės taikomos visose
     Bendrijos valstybėse narėse pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį
     (toliau – Euratomo sutartis), ir pagal Bendrijos, jos valstybių narių ir TATENA sudarytus
     susitarimus dėl saugumo kontrolės priemonių;

     PAŽYMĖDAMOS, kad reikėtų atsižvelgti į Kanados Vyriausybės ir kiekvienos Bendrijos
     valstybės narės vyriausybės Branduolinių tiekėjų grupėje prisiimtus įsipareigojimus;

     PRIPAŽINDAMOS branduolinių medžiagų, įrangos,                nebranduolinių    medžiagų     ir
     technologijų laisvo judėjimo Bendrijoje principą;

LT                                                5                                                   LT
 ---pagebreak---      SUTIKDAMOS, kad susitarimas turėtų atitikti pagal Pasaulio prekybos organizacijos
     susitarimus Europos Sąjungos ir Kanados Vyriausybės prisiimtus tarptautinius
     įsipareigojimus;

     PAKARTODAMOS, kad Kanados Vyriausybė ir Bendrijos valstybių narių vyriausybės yra
     įsipareigojusios laikytis savo dvišalių susitarimų dėl taikaus branduolinės energijos
     naudojimo;

     ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad bendradarbiavimo branduolinės energijos naudojimo taikiais
     tikslais tvarka padėtų sustiprinti esamus sėkmingus patirties mainus, suteiktų galimybių
     abipusiai naudingiems veiksmams ir sustiprintų solidarumą Europoje ir už Atlanto;

     SUSITARĖ:

                                               I straipsnis

                                               Apibrėžtys

     Jeigu nenurodyta kitaip, šiame susitarime:

     1.      susitariančiosios šalys – Kanados Vyriausybė ir Bendrija; sąvoka „susitariančioji
             šalis“ reiškia vieną iš pirmiau minėtų „susitariančiųjų šalių“.

             Bendrija –

                   (a)    Euratomo sutartimi įsteigtas juridinis asmuo, taip pat

                   (b)    teritorijos, kurioms taikoma Euratomo sutartis.

     2.      „Asmenys“ reiškia bet kurį fizinį asmenį, įmonę ar kitą įstaigą, veikiančius pagal
             atitinkamoje susitariančiųjų šalių teritorinėje jurisdikcijoje galiojančius įstatymus ir
             teisės aktus, bet susitariančiųjų šalių neapima.

     3.      Kompetentinga institucija –

                   (a)    Kanados Vyriausybės atveju – Kanados branduolinės saugos komisija;

                   (b)    Bendrijos atveju – Europos Komisija;

             arba kita valdžios institucija, apie kurią susijusi susitariančioji šalis bet kuriuo metu
             raštu praneša kitai susitariančiajai šaliai.

     4.      Įranga – mašinos arba įrengimai, nurodyti šio susitarimo A.1 priede, kurie yra
             specialiai parengti naudoti branduolinės energijos projektuose.

     5.      Nebranduolinė medžiaga –

             deuteris ir sunkusis vanduo: deuteris, sunkusis vanduo (deuterio oksidas) ir bet kuris
             kitas deuterio junginys, kuriame deuterio ir vandenilio santykis viršija 1:5 000,
             skirtas naudoti branduoliniame reaktoriuje.

LT                                                  6                                                    LT
 ---pagebreak---            Branduolinės klasės grafitas: grafitas, skirtas naudoti branduoliniame reaktoriuje kaip
           lėtiklis, kurio grynumas didesnis nei 5 milijonosios dalelės boro ekvivalento, o tankis
           didesnis kaip 1,50 gramo kubiniam centimetrui.

     6.    Branduolinė medžiaga – bet kuri pirminė medžiaga arba speciali dalioji medžiaga,
           kaip šios sąvokos apibrėžtos TATENA įstatų XX straipsnyje. Bet kuris TATENA
           valdytojų tarybos pagal TATENA statuto XX straipsnį priimtas sprendimas, kuriuo iš
           dalies keičiamas žaliava arba specialiąja daliąja medžiaga laikomų medžiagų sąrašas,
           pagal šį susitarimą įsigalioja tik kai susitariančiosios šalys viena kitai raštu praneša,
           kad su tokiu sprendimu sutinka.

     7.    Technologija –    technologija,    kaip   apibrėžta  TATENA      dokumento
           INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 (Branduolinių medžiagų perdavimo rekomendacijos) A
           priede.

     8.    Sintezės programa – Europos Sąjungos Tarybos pagal Euratomo sutarties 7 straipsnį
           priimta Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymų programa valdomos
           termobranduolinės sintezės srityje, taip pat visos kitos tos srities programos, priimtos
           Tarybos sprendimu.

     9.    Tritis – tričio turintys junginiai ir mišiniai, kuriuose tričio ir vandenilio atomų
           santykis viršija 1:1000.

     10.   „Su tričiu susijusi įranga ir technologija“ reiškia specialiai tričiui, jo junginiams ir
           mišiniams gaminti, atgauti, išgauti, koncentruoti arba naudoti sukurta arba parengta
           įranga siekiant specialių sintezės programos tikslų arba suslėgto sunkiojo vandens
           reaktoriams eksploatuoti.

     11.   Šalutinis produktas – speciali dalioji medžiaga, gauta vienu arba keliais iš eilės arba
           ne iš eilės vykdomais procesais iš branduolinės medžiagos, kuri perduota pagal šį
           susitarimą.

                                            II straipsnis

                                              Tikslas

     1.    Šio susitarimo tikslas – sukurti susitariančiųjų šalių bendradarbiavimo taikaus
           branduolinės energijos naudojimo srityje pagrindą, remiantis abipusės naudos ir
           abipusiškumo principais ir nepažeidžiant kiekvienos susitariančiosios šalies
           atitinkamos kompetencijos.

     2.    Branduolinė medžiaga, įranga, nebranduolinė medžiaga, tritis ir įranga, susijusi su
           tričiu, perduoti pagal šį susitarimą, arba branduolinė medžiaga, pagaminta kaip
           šalutinis produktas, naudojama tik taikiais tikslais. Jie neturi būti naudojami jokiame
           branduolinio sprogdinimo įtaise, tyrinėjant arba kuriant tokį įtaisą.

LT                                                7                                                    LT
 ---pagebreak---                                               III straipsnis

                                         Bendradarbiavimo sritis

     Šiame susitarime numatytas bendradarbiavimas yra susijęs su taikiu branduolinės energijos
     naudojimu ir gali, inter alia, apimti:

     (a)     tiekiamą informaciją, susijusią su:

             i)     sveikata ir sauga;

             ii)    įranga, priemonėmis ir prietaisais (įskaitant projektų, brėžinių ir specifikacijų
                    teikimą);

             iii)   branduolinės medžiagos, nebranduolinės medžiagos, įrangos, priemonių ir
                    prietaisų naudojimu (įskaitant gamybos procesus ir specifikacijas); ir

             iv)    susitariančiųjų šalių nepriklausomomis branduolinės pagalbos programomis;

     (b)     branduolinės medžiagos, nebranduolinės medžiagos ir įrangos tiekimą;

     (c)     technologijos perdavimą, įskaitant šio straipsnio a punkte apibrėžtos informacijos
             tiekimą, su sąlyga, kad atskiros dalyvaujančios Bendrijos valstybės narės sutinka,
             kad toks perdavimas būtų vykdomas pagal šį susitarimą;

     (d)     įrangos, kuri, kaip nustatė susitariančiosios šalys, yra sukurta, sumontuota arba
             naudojama remiantis ar naudojantis iš kitos susitariančiosios šalies gauta informacija,
             ir kuri minėtojo nustatymo metu priklauso vienos iš susitariančiųjų šalių jurisdikcijai,
             perdavimą;

     (e)     įrangos ir prietaisų viešąjį pirkimą;

     (f)     intelektinės nuosavybės teisių taikymą;

     (g)     prieigą prie įrangos ir jos naudojimą;

     (h)     tiesioginį arba netiesioginį tričio perdavimą siekiant jį naudoti sintezės programoje, ir
             įrangą, susijusią su tričiu, ir jos naudojimo technologiją, siekiant ją naudoti sintezės
             programoje arba siekiant eksploatuoti suslėgto sunkiojo vandens reaktorius, arba
             siekiant grąžinti tritį susitariančiajai šaliai tiekėjai;

     (i)     bendradarbiavimą planuojant ir įgyvendinant susitariančiųjų šalių nepriklausomas
             branduolinės pagalbos programas;

     (j)     kitas su šio susitarimo dalyku susijusias sritis.

                                              IV straipsnis

                                           Susitarimo objektai

     1.      Tarp susitariančiųjų šalių arba jų atitinkamų asmenų tiesiogiai arba per trečią šalį
             perduodamai branduolinei medžiagai, nebranduolinei medžiagai, įrangai, tričiui ir

LT                                                    8                                                  LT
 ---pagebreak---           įrangai, susijusiai su tričiu, įvežtai į teritoriją, kurioje galioja susitariančiosios šalies
          gavėjos jurisdikcija, šio susitarimo nuostatos taikomos tik tuomet, jei susitariančioji
          šalis tiekėja informuoja susitariančiąją šalį gavėją raštu apie planuojamą perdavimą,
          o toji susitariančioji šalis gavėja raštu patvirtina, kad toks susitarimo objektas bus
          laikomas pagal šio susitarimo nuostatas, o siūlomas gavėjas, jei tai nėra
          susitariančioji šalis gavėja, bus pagal susitariančiosios šalies gavėjos teritorinę
          jurisdikciją įgaliotasis asmuo.

     2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytai branduolinei medžiagai, nebranduolinei medžiagai,
          įrangai, tričiui ir įrangai, susijusiai su tričiu, šio susitarimo sąlygos taikomos tol, kol
          remiantis administracinės tvarkos procedūromis nusprendžiama, kad:

          –     susitarimo objektas yra persiunčiamas už susitariančiosios šalies gavėjos
                jurisdikcijos ribų;

          –     branduolinė medžiaga nebetinka naudoti jokiai branduolinei veiklai,
                reikšmingai VII straipsnio 6 dalies a punkte nurodytų saugos priemonių
                atžvilgiu, arba tos branduolinės medžiagos praktiškai nebeįmanoma atgauti;

          –     įranga ir nebranduolinė medžiaga nebetinka naudoti branduoliniais tikslais;

          –     tritis ir įranga, susijusi su tričiu, nebetinka naudoti sintezės programai arba
                siekiant eksploatuoti suslėgto sunkiojo vandens reaktorius;

          –     arba susitariančiosios šalys susitaria, kad šis susitarimas nebeturėtų būti
                taikomas.

     3.   Bendrijos valstybės narės, sutinkančios perduoti technologijas pagal šį susitarimą,
          tokius technologijų perdavimus vykdo pagal šį susitarimą. Tarp susitariančiųjų šalių
          arba jų atitinkamų asmenų tiesiogiai arba per trečią šalį perduodamai technologijai,
          kai ji patenka į teritoriją, kurioje galioja susitariančiosios šalies gavėjos jurisdikcija,
          šio susitarimo nuostatos taikomos tik tuomet, jei susitariančioji šalis tiekėja
          informuoja susitariančiąją šalį gavėją raštu apie planuojamą perdavimą, o ta
          susitariančioji šalis gavėja patvirtino raštu, kad tokiam susitarimo objektui bus
          taikomos šio susitarimo nuostatos, o siūlomas gavėjas, jei tai nėra susitariančioji šalis
          gavėja, bus pagal susitariančiosios šalies gavėjos teritorinę jurisdikciją įgaliotasis
          asmuo.

     4.   Tritis ir įranga, susijusi su tričiu, ir technologija bus naudojami tik sintezės
          programai ir suslėgto sunkiojo vandens reaktoriams eksploatuoti.

     5.   Be objektų, kuriems šis susitarimas taikomas remiantis pirmiau nurodyta 1 dalimi, šis
          susitarimas bus taikomas toliau nurodytai medžiagai, branduolinei medžiagai ir
          įrangai:

          i)    nebranduolinei medžiagai arba branduolinei medžiagai, pagamintai arba
                perdirbtai naudojant A.2 priede išvardintus įrenginius, kuriems taikomas šis
                susitarimas;

          ii)   branduolinei medžiagai, kuri yra pagaminta arba perdirbta naudojant
                branduolinę arba nebranduolinę medžiagą, kuriai taikomas šis susitarimas; ir

LT                                                9                                                       LT
 ---pagebreak---           iii)   įrangai, kurią susitariančioji šalis gavėja arba susitariančioji šalis tiekėja, po
                 konsultacijų su susitariančiąja šalimi gavėja ir jai pritarus, nustatė esant
                 sukurtai, sumontuotai, pagamintai arba eksploatuojamai pagal šį susitarimą
                 remiantis arba naudojantis pagal pirmiau nurodytą 1 dalį perduota technologija.

                                           V straipsnis

                                      Įgyvendinimo tvarka

     1.   Šio susitarimo nuostatos įgyvendinamos gera valia taip, kad nebūtų trukdoma ar
          vilkinama Kanadoje ir Bendrijoje vykdoma branduolinė veikla arba į ją neleistinai
          kišamasi, taip pat laikantis apdairaus valdymo principų, kurie yra būtini siekiant
          ekonomiškai ir saugiai vykdyti branduolinę veiklą.

     2.   Šio susitarimo nuostatos netaikomos siekiant komercinio ar pramoninio pranašumo,
          jos nepažeidžia nė vienos iš susitariančiųjų šalių ar įgaliotų asmenų nacionalinių ar
          tarptautinių komercinių ar pramoninių interesų, neprieštarauja nė vienos iš
          susitariančiųjų šalių ar Bendrijos valstybių narių vyriausybių branduolinei politikai,
          netrukdo skatinti branduolinės energijos naudojimo taikiais tikslais, nesusijusiais su
          sprogdinimu, taip pat nekliudo sutarties objektų, kuriems taikomas šis susitarimas,
          arba kuriems, kaip pranešta, šį susitarimą numatoma taikyti, judėjimui atitinkamoje
          susitariančiųjų šalių jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje arba tarp Kanados
          Vyriausybės ir Bendrijos.

     3.   Įgyvendindamos šio susitarimo nuostatas, Kanada, Bendrija ir jos valstybė narės
          laikosi Branduolinės saugos konvencijos (TATENA aplinkraštis INFCIRC/449),
          Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo
          saugos konvencijos (TATENA aplinkraštis INFCIRC/546), Konvencijos dėl
          pagalbos įvykus branduolinei avarijai arba kilus radiologiniam pavojui (TATENA
          aplinkraštis INFCIRC/336), taip pat Konvencijos dėl greito pranešimo apie
          branduolinę avariją (TATENA aplinkraštis INFCIRC/335).

     4.   Abiejų susitariančiųjų šalių kompetentingos institucijos nustato administracinę
          tvarką, kad užtikrintų efektyvų šio susitarimo nuostatų įgyvendinimą, ir reguliariai
          arba bet kada kurios nors iš susitariančiųjų šalių kompetentingos valdžios institucijos
          prašymu atsižvelgia į ją.

     5.   Susitariančiųjų šalių įstatymus, reglamentus ir politiką atitinkanti administracinė
          tvarka gali apimti procedūras, kurių reikia, inter alia, siekiant:

          (a)    gauti kitos susitariančiosios šalies sutikimą raštu prieš perduodant branduolinę
                 medžiagą, nebranduolinę medžiagą, įrangą arba technologiją, kuriai taikomas
                 susitarimas, kaip nurodyta VII straipsnio 6 dalies d punkte;

          (b)    valdyti bendrąjį branduolinės medžiagos, nebranduolinės medžiagos, įrangos ir
                 technologijos perdavimą;

          (c)    pateikti ataskaitą apie branduolines medžiagų, kurioms taikomas šis
                 susitarimas, ir vesti jų apskaitą, laikantis ekvivalentiškumo, pakeičiamumo ir
                 proporcingumo principų;

LT                                               10                                                   LT
 ---pagebreak---               (d)     nustatyti, kad, remiantis IV straipsnio 2 dalimi, susitarimo objektui
                      nebetaikomos susitarimo nuostatos.

     6.       Pagal šio straipsnio 4 dalį nustatyta administracinė tvarka gali būti keičiama
              susitariančiųjų šalių kompetentingų institucijų raštišku susitarimu.

                                              VI straipsnis

                                               Sodrinimas

     Prieš sodrinant bet kurią branduolinę medžiagą, kuriai taikomas šis susitarimas, iki
     dvidešimties (20) ar daugiau izotopo U 235 procentų, turi būti gautas abiejų susitariančiųjų
     šalių sutikimas raštu, taip pat apie tai turi būti pranešta agentūrai TATENA. Duodant sutikimą
     apibūdinamos iki dvidešimties (20) ar daugiau procentų prisodrinto urano naudojimo sąlygos.
     Susitariančiosios šalys gali susitarti dėl tvarkos, kuri palengvintų šios nuostatos įgyvendinimą.

                                             VII straipsnis

                    Tarptautinis branduolinių medžiagų perdavimas ir prekyba jomis

     1.       Bet koks pagal bendradarbiavimo veiklą vykdomas branduolinių medžiagų
              perdavimas atliekamas pagal atitinkamus tarptautinius Bendrijos, jos valstybių narių
              ir Kanados Vyriausybės įsipareigojimus dėl taikaus branduolinės energijos
              naudojimo, kaip išvardyta šio straipsnio 6 dalyje.

     2.       Susitariančiosios šalys, kiek praktiškai įmanoma, padeda viena kitai, kai kuri nors iš
              jų arba asmenys Bendrijoje ar Kanados Vyriausybės jurisdikcijai priklausantys
              asmenys konkurso būdu perka branduolines medžiagas, nebranduolines medžiagas,
              įrangą ir visas kitas priemones siekiant vykdyti branduolinės energijos mokslinius
              tyrimus, vystymą ir gamybą Bendrijoje arba Kanadoje.

     3.       Šiame susitarime numatytas bendradarbiavimas tęsiamas priklausomai nuo to, ar abi
              susitariančiąsias šalis tenkina jų pagal Euratomo sutartį Bendrijos nustatytos saugos
              ir kontrolės priemonių sistemos ir Kanados Vyriausybės nustatytos branduolinių
              medžiagų, nebranduolinių medžiagų ar įrangos naudojimo apskaitos priemonių
              taikymas.

     4.       Šio susitarimo nuostatos nenaudojamos laisvam branduolinės medžiagos,
              nebranduolinės medžiagos, įrangos, tričio, įrangos, susijusios su tričiu, ir
              technologijos laisvam judėjimui Bendrijos teritorijoje apsunkinti.

     5.       Branduolinė medžiaga perduodama ir atitinkamos paslaugos teikiamos sąžiningomis
              komercinėmis sąlygomis. Įgyvendinant šią dalį nepažeidžiama Euratomo sutartis ir
              pagal ją priimti teisės aktai.

     6.       a) Branduolinė medžiaga perduodama laikantis šių sąlygų:

                      i)   Bendrijoje – taikant Euratomo saugos priemones pagal Euratomo sutartį
                           ir TATENA saugos priemones pagal toliau nurodytus saugos priemonių
                           susitarimus su galimais jų persvarstymais ar pakeitimais tol, kol jos
                           užtikrins pagal Branduolinių ginklų neplatinimo sutartį reikalaujamą
                           saugumą:

LT                                                  11                                                   LT
 ---pagebreak---           –     taikant Bendrijos nebranduolinių valstybių narių, Europos atominės
                energijos bendrijos ir Tarptautinės atominės energetikos agentūros
                susitarimą, įsigaliojusį 1977 m. vasario 21 d. (paskelbtas aplinkraštyje
                INFCIRC/193);

          –     taikant 1981 m. rugsėjo 12 d. įsigaliojusį Prancūzijos, Europos atominės
                energijos bendrijos ir Tarptautinės atominės energetikos agentūros
                susitarimą (paskelbtas aplinkraštyje INFCIRC/290), kuris yra
                savanoriškas Prancūzijos ir agentūros susitarimas. Taikant 1978 m.
                rugpjūčio 14 d. įsigaliojusį Jungtinės Karalystės, Europos atominės
                energijos bendrijos ir Tarptautinės atominės energijos agentūros
                susitarimą (paskelbtas aplinkraštyje INFCIRC/263), kuris yra
                savanoriškas Jungtinės Karalystės ir agentūros susitarimas..

          –     taikant remiantis dokumentu, paskelbtu aplinkraštyje INFCIRC/540
                (Sustiprinta saugos priemonių sistema, II dalis), 1998 m. rugsėjo 22 d.
                sudarytus papildomus protokolus, kurie įsigaliojo 2004 m. balandžio
                30 d.;

          ii)   Kanadoje – taikant TATENA saugos priemones remiantis Kanados ir
                Tarptautinės atominės energijos agentūros saugos priemonių taikymo
                atsižvelgiant į Branduolinių ginklų neplatinimo sutartį susitarimu,
                įsigaliojusiu 1972 m. vasario 21 d. (paskelbta aplinkraštyje
                INFCIRC/164); papildytu 1998 m. rugsėjo 24 d. sudarytu papildomu
                protokolu, remiantis dokumentu, paskelbtu INFCIRC/164/Add.1
                (Sustiprinta saugos priemonių sistema, II dalis), įsigailojusiu 2000 m.
                rugsėjo 8 d.

     b)   Jeigu bet kurio iš šio straipsnio 6 dalies a punkte nurodytų susitarimų su
          TATENA taikymas Bendrijoje arba Kanadoje dėl bet kurių priežasčių
          sustabdomas ar nutraukiamas, atitinkama susitariančioji šalis sudaro susitarimą
          su TATENA, kuriame numatomas šio straipsnio 6 dalies a punkto i arba ii
          papunkčių nuostatose nurodytiems saugos priemonių susitarimams lygiavertis
          veiksmingumas ir aprėptis, arba, jeigu tai neįmanoma,
          – Bendrija, kiek yra susijusi, taiko saugos priemones, grindžiamas Euratomo
          saugos priemonių sistema, pagal kurią numatytas veiksmingumas ir aprėptis,
          lygiaverčiai šio straipsnio 6 dalies a punkto i papunkčio nuostatoje nurodytuose
          saugos priemonių susitarimuose numatytam veiksmingumui ir aprėpčiai, arba,
          jeigu tai neįmanoma,

          – susitariančiosios šalys sudaro saugos priemonių taikymo susitarimus,
          kuriuose numatomi veiksmingumas ir aprėptis, lygiaverčiai 6 dalies a punkto i
          ar ii papunkčiuose nurodytų saugos priemonių susitarimų veiksmingumui ir
          aprėpčiai.

     c)   Fizinės apsaugos priemonės taikomos visada ir tokiu lygmeniu, kuris atitinka
          bent TATENA aplinkraščio INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 (Branduolinių
          medžiagų perdavimo rekomendacijos) C priede nustatytus kriterijus; be šio
          dokumento, Bendrijos valstybės narės, prireikus, Europos Komisija ir Kanada,
          taikydamos fizines apsaugos priemones, vadovaujasi rekomendacijomis,
          pateiktomis TATENA aplinkraštyje INFCIRC/225/Rev.5 (Fizinė branduolinių

LT                                       12                                                  LT
 ---pagebreak---                    medžiagų ir branduolinių įrenginių apsauga). Tarptautiniam vežimui taikomos
                   Tarptautinės fizinės branduolinių medžiagų apsaugos konvencijos (TATENA
                   aplinkraštis INFCIRC/274/Rev.1) nuostatos ir TATENA saugaus
                   radioaktyviųjų medžiagų vežimo nuostatos (TATENA saugos standartai,
                   serijos Nr. TS-R-1).

             d)    Branduolinė medžiaga, nebranduolinė medžiaga, įranga ir technologija,
                   kurioms taikomas šis susitarimas, už susitariančiosios šalies gavėjos
                   jurisdikcijai priklausančios teritorijos ribų perduodamos tik iš anksto gavus
                   rašytinį susitariančiosios šalies tiekėjos sutikimą, išskyrus šio straipsnio e
                   papunktyje nurodytą atvejį.

             e)    Įsigaliojus šiam susitarimui, abiejų susitariančiųjų šalių kompetentingos
                   valdžios institucijos apsikeičia sąrašais trečiųjų šalių, kurioms kita
                   susitariančioji šalis leidžia perduoti gamtinį uraną, nuskurdintąjį uraną, kitas
                   pirmines medžiagas, mažiau nei 20 % izotopu U235 prisodrintą uraną, ir
                   nebranduolines medžiagas. Kiekvienos susitariančiosios šalies kompetentingos
                   valdžios institucijos praneša kitai susitariančiajai šaliai apie savo trečiųjų šalių
                   sąrašo pakeitimus. Susitariančiosios šalys nustato joms priimtinas tokio
                   perdavimo procedūras.

             f)    Bet kurio susitarimo objekto perdavimas pagal šį susitarimą už susitariančiųjų
                   šalių jurisdikcijai priklausančių teritorijų vykdomas tik laikantis Branduolinių
                   medžiagų tiekėjų grupės valstybių (Branduolinių tiekėjų grupėje), kaip
                   nurodyta TATENA aplinkraštyje INFCIRC/254/Rev. 9/Part 1, prisiimtų
                   įsipareigojimų.

             g)    Susitariančiosioms šalims siekiant perduoti tritį ir įrangą, susijusią su tričiu,
                   reikia išankstinio atitinkamos susitariančiosios šalies sutikimo raštu.

                                            VIII straipsnis

                                              Perdirbimas

     Susitariančiosios šalys sutinka, kad branduolinis kuras, kuriame yra branduolinės medžiagos,
     kurioms taikomas šis susitarimas, būtų perdirbamas, jeigu perdirbant laikomasi B priede
     nustatytų sąlygų.

                                              IX straipsnis

                                        Intelektinė nuosavybė

     Susitariančiosios šalys, atsižvelgdamos į atitinkamus tarptautinius susitarimus ir į Kanadoje,
     Europos Sąjungoje, Bendrijoje arba jos valstybėse narėse galiojančius įstatymus ir taisykles,
     užtikrina pakankamą ir veiksmingą sukurtos intelektinės nuosavybės ir technologijos,
     perduotos bendradarbiaujant pagal šį susitarimą, apsaugą.

                                              X straipsnis

                                        Keitimasis informacija

LT                                                 13                                                     LT
 ---pagebreak---      1.   a)    Susitariančiosios šalys gali sudaryti sąlygas viena kitai ir asmenims Bendrijoje
                arba Kanados Vyriausybės jurisdikcijai priklausantiems asmenims susipažinti
                su jų turima informacija klausimais, įeinančiais į šio susitarimo taikymo sritį;

          b)    iš bet kurios trečiosios šalies gauta informacija, kurios pagal nustatytas sąlygas
                teikti negalima, pagal šį susitarimą neturi būti teikiama;

          c)    informacija, kurią susitariančioji šalis tiekėja laiko komerciškai vertinga,
                teikiama tik laikantis susitariančiųjų šalių nustatytų nuostatų ir sąlygų;

     2.   a)    Susitariančiosios šalys skatina Kanados Vyriausybės jurisdikcijai
                priklausančius asmenis ir asmenis Bendrijoje keistis informacija klausimais,
                įeinančiais į šio susitarimo taikymo sritį, ir sukuria tam palankesnes sąlygas;

          b)    tokių asmenų turima informacija teikiama tik gavus jų sutikimą ir laikantis jų
                nustatytų sąlygų.

     3.   Susitariančiosios šalys, kiek praktiškai įmanoma, teikia viena kitai arba asmenims
          Bendrijoje arba Kanados Vyriausybės jurisdikcijai priklausiantiems asmenims
          technines konsultacijas skirdama ekspertus arba kitais sutartais būdais.

     4.   Kiekviena susitariančioji šalis, kai įmanoma, savo mokyklose arba kitose įstaigose
          moko kitos susitariančiosios šalies rekomenduotus studentus ir stažuotojus apie
          branduolinės energijos naudojimą taikiais tikslais arba padeda įgyti tokias žinias
          kitur Kanadoje arba Bendrijoje.

                                          XI straipsnis

                                         Taikoma teisė

     1.   Šiame susitarime numatomas bendradarbiavimas vykdomas laikantis Kanadoje ir
          Europos Sąjungoje ir Bendrijoje galiojančių įstatymų ir taisyklių, taip pat
          susitariančiųjų šalių sudarytų tarptautinių susitarimų. Bendrijoje taikytina teisė apima
          Euratomo sutartį ir pagal ją priimtus teisės aktus.

     2.   Kiekviena susitariančioji šalis privalo kitai susitariančiajai šaliai užtikrinti, kad
          Kanadoje šio susitarimo nuostatas pripažintų ir jų laikytųsi visos jos valstybinės
          įmonės ir visi jos jurisdikcijai priklausantys asmenys, o Bendrijoje – visi asmenys
          Bendrijoje, kuriems suteiktas įgaliojimas pagal šį susitarimą.

     3.   Į TATENA dokumentų peržiūrėtas redakcijas ir šiame susitarime paminėtus
          aplinkraščius bus atsižvelgta ir jie bus taikomi šalims susitarus.

                                         XII straipsnis

                                  Konsultacijos ir arbitražas

     1.   Kurios nors iš susitariančiųjų šalių prašymu susitariančiųjų šalių atstovai prireikus
          susitinka pasikonsultuoti šio susitarimo taikymo klausimais, apžvelgti jo taikymą ir
          aptarti šiame susitarime nenumatytą papildomą bendradarbiavimo tvarką. Tokios
          konsultacijos gali vykti ir laiškais.

LT                                              14                                                   LT
 ---pagebreak---      2.      Visi dėl šio susitarimo aiškinimo ar taikymo kylantys ginčai, kurių susitariančiosios
             šalys neišsprendžia derybomis ar kitu šalių sutartu būdu, kurios nors iš
             susitariančiųjų šalių prašymu teikiami spręsti iš trijų arbitrų sudarytam arbitražo
             teismui. Kiekviena susitariančioji šalis paskiria po arbitrą, o abu paskirti arbitrai
             išrenka trečiąjį, kuris nėra nė vienos iš susitariančiųjų šalių pilietis; trečiasis arbitras
             skiriamas pirmininku. Jeigu per trisdešimt dienų po arbitražo prašymo pateikimo kuri
             nors iš susitariančiųjų šalių arbitro nepaskiria, kita ginčo šalis gali paprašyti, kad
             arbitro nepaskyrusiai susitariančiajai šaliai arbitrą paskirtų Tarptautinio Teisingumo
             Teismo pirmininkas. Jeigu per trisdešimt dienų nuo tada, kai abi susitariančiosios
             šalys paskiria arbitrus, trečiasis arbitras nepaskiriamas, kuri nors iš susitariančiųjų
             šalių gali paprašyti, kad trečiąjį arbitrą paskirtų Tarptautinio Teisingumo Teismo
             pirmininkas. Kvorumą sudaro arbitražo teismo narių dauguma, o visi sprendimai
             priimami visų arbitražo teismo narių balsų dauguma. Arbitražo teismas nustato
             arbitražo tvarką. Arbitražo teismo sprendimai abiem susitariančiosioms šalims
             privalomi ir yra jų įgyvendinami. Arbitrų atlygis nustatomas taip pat, kaip
             Tarptautinio Teisingumo Teismo ad hoc teisėjų.

                                             XIII straipsnis

                                             Priedų reikšmė

     Šio susitarimo priedai yra neatskiriama šio susitarimo dalis. Jie gali būti keičiami abipusiu
     raštišku Kanados Vyriausybės ir Europos Komisijos sutikimu nekeičiant šio susitarimo.

                                             XIV straipsnis

                                         Įsigaliojimas ir trukmė

     1.      Šis susitarimas įsigalioja tą dieną, kai susitariančiosios šalys paskutinį kartą raštu
             praneša viena kitai, kad jų vidaus procedūros, reikalingos, kad šis susitarimas
             įsigaliotų, yra baigtos.

     2.      Šis susitarimas sudarytas dešimties metų laikotarpiui. Vėliau šio susitarimo
             galiojimas automatiškai pratęsiamas papildomiems penkerių metų laikotarpiams,
             nebent, likus bent šešiems mėnesiams iki bet kurio tokio papildomo laikotarpio
             pabaigos, viena iš susitariančiųjų šalių kitai susitariančiajai šaliai praneša ketinanti
             nutraukti susitarimą.

     3.      Jeigu kuri nors iš susitariančiųjų šalių arba bet kuri Bendrijos valstybė narė pažeidžia
             bet kurią esminę susitarimo nuostatą, kita susitariančioji šalis, įspėjusi raštu, gali
             visiškai ar iš dalies sustabdyti arba nutraukti bendradarbiavimą pagal šį susitarimą.
             Prieš susitariančiajai šaliai imantis tokių veiksmų, susitariančiosios šalys tariasi,
             siekdamos susitarti dėl taikytinų korekcinių priemonių ir dėl laikotarpio, per kurį
             tokios priemonės turėtų būti įgyvendintos. Tokių veiksmų imamasi tik tada, jeigu
             nepavyksta įgyvendinti sutartų priemonių per susitartą laikotarpį, arba jeigu
             nepavyksta pasiekti susitarimo, pasibaigus susitariančiųjų šalių nustatytam
             laikotarpiui.

LT                                                  15                                                      LT
 ---pagebreak---      4.      Šiuo susitarimu pakeičiamas 1959 m. spalio 6 d. susitariančiųjų šalių pasirašytas ir
             1959, 1978, 1981, 1985 ir 1991 m. pakeistas susitarimas2.

     Šis susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų,
     ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų,
     slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis. Visi dvidešimt dveji tekstai yra
     autentiški.

     TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį susitarimą.

     Europos atominės energijos bendrijos vardu Kanados Vyriausybės vardu

     2
            OL 1165/59.

LT                                                 16                                                   LT
 ---pagebreak---                                           A.1 PRIEDAS . Įranga

     1.       Branduoliniai reaktoriai ir jiems specialiai suprojektuota arba parengta įranga ir
              sudedamosios dalys:

     1.1.     sukomplektuoti branduoliniai reaktoriai;

     1.2.     branduolinio reaktoriaus talpos;

     1.3.     branduolinio reaktoriaus kuro pakrovimo ir iškrovimo mašinos;

     1.4.     branduolinio reaktoriaus valdymo strypas ir įranga;

     1.5.     branduolinio reaktoriaus slėgio vamzdžiai;

     1.6.     cirkonio vamzdžiai;

     1.7.     pagrindinio aušinamojo skysčio siurbliai;

     1.8.     branduolinio reaktoriaus vidiniai mazgai;

     1.9.     šilumokaičiai;

     1.10.    neutronų aptikimo ir matavimo instrumentai.

     2.       Išspinduliuoto kuro elementų perdirbimo įrengimai ir tam specialiai sukonstruota ir
              parengta įranga:

     2.1.     išspinduliuoto kuro elementų smulkinimo mašinos;

     2.2.     virpintuvai;

     2.3.     tirpiklių ekstraktoriai ir tirpiklių ekstrahavimo įranga;

     2.4.     indai cheminiams preparatams laikyti ar saugoti.

     3.       Branduolinio reaktoriaus kuro elementų gamybos įrengimai ir tam specialiai
              sukonstruota ir parengta įranga.

     4.       Izotopų atskyrimo nuo gamtinio urano, nuskurdintojo urano įrengimai arba speciali
              tuo tikslu sukurta arba paruošta skylanti medžiaga ir įranga, išskyrus analitines
              priemones:

     4.1.     dujinės centrifugos ir blokai bei sudedamosios dalys, specialiai suprojektuotos arba
              parengtos naudojimui dujinėse centrifugose;

     4.1.1.   sukamosios sudedamosios dalys;

     4.1.2.   stacionarios sudedamosios dalys.

     4.2. Specialiai suprojektuotos arba parengtos pagalbinės sistemos, įranga ir sudedamosios
     dalys dujinės centrifugos sodrinimo įrenginiams:

LT                                                   17                                              LT
 ---pagebreak---      4.2.1. padavimo sistemos ir (arba) produkto ir liekanų šalinimo sistemos;

     4.2.2. mašininio kolektoriaus vamzdžių sistema;

     specialiai suprojektuotos arba parengtos vamzdžių sistemos ir kolektoriaus sistemos, skirtos
     tvarkyti UF6 dujoms centrifugos kaskadų viduje;

     specialios išjungimo ir valdymo sklendės;

     4.2.4. UF6 masės spektrometrai ir (arba) jonų šaltiniai;

     4.2.5. dažnio keitikliai.

     4.3. Specialiai suprojektuoti arba parengti blokai ir sudedamosios dalys, skirti naudoti dujinės
     difuzijos sodrinime:

     4.3.1. dujinės difuzijos barjerai;

     4.3.2. difuzoriaus korpusai;

     4.3.3. kompresoriai ir dujų ventiliatoriai;

     4.3.4. sukamojo veleno sandarinimai;

     4.3.5. šilumokaičiai UF6 dujoms aušinti.

     4.4. Specialiai suprojektuotos arba parengtos pagalbinės sistemos, įranga ir sudedamosios
     dalys, skirti naudoti dujinės difuzijos sodrinime:

     4.4.1. padavimo sistemos ir (arba) produkto ir liekanų šalinimo sistemos;

     specialiai suprojektuotos arba parengtos proceso sistemos, kurias galima eksploatuoti 300 kPa
     (45 psi) arba mažesniame slėgyje;

     4.4.2. kolektoriaus vamzdžių sistemos;

     4.4.3. vakuuminės sistemos;

     4.4.4. specialios išjungimo ir valdymo sklendės;

     4.4.5. UF6 masės spektrometrai ir (arba) jonų šaltiniai.

     4.5. Specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, įranga ir sudedamosios dalys, skirtos
     naudoti aerodinaminio sodrinimo įrenginiuose:

     4.5.1. atskyrimo tūtos;

     4.5.2. sūkuriniai vamzdžiai;

     4.5.3. kompresoriai ir dujų ventiliatoriai;

     4.5.4. sukamojo veleno sandarinimai;

LT                                                  18                                                  LT
 ---pagebreak---      4.5.5. šilumokaičiai dujoms aušinti;

     4.5.6. atskyrimo dalies korpusai;

     4.5.7. padavimo sistemos ir (arba) produkto ir liekanų šalinimo sistemos;

     4.5.8. kolektoriaus vamzdžių sistemos;

     4.5.9. vakuuminės sistemos ir siurbliai;

     4.5.10. specialios išjungimo ir valdymo sklendės;

     4.5.11. UF6 masės spektrometrai ir (arba) jonų šaltiniai;

     4.5.12. UF6 ir nešančiųjų dujų atskyrimo sistemos.

     4.6. Specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, įranga ir sudedamosios dalys, skirtos
     naudoti cheminių mainų arba jonų mainų sodrinimo įrenginiuose:

     4.6.1. skysčio-skysčio mainų kolonos (cheminiai mainai);

     4.6.2. skysčio-skysčio išcentriniai kontaktoriai (cheminiai mainai);

     4.6.3. urano redukcijos sistemos ir įranga (cheminiai mainai);

     4.6.4. padavimo ruošimo sistemos (cheminiai mainai);

     4.6.5. urano oksidavimo sistemos (cheminiai mainai);

     4.6.6. spartaus reagavimo jonų mainų dervos ir (arba) absorbentai (jonų mainai);

     4.6.7. jonų mainų kolonos (jonų mainai);

     4.6.8. jonų mainų flegmos sistemos (jonų mainai).

     4.7. Specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, įranga ar sudedamosios dalys, skirtos
     naudoti lazerinio sodrinimo įrenginiuose:

     4.7.1. urano garinimo sistemos (AVLIS);

     4.7.2. skysto urano metalo tvarkymo sistemos (AVLIS);

     4.7.3. urano metalo „produkto“ ir „liekanų“ rinkimo blokai (AVLIS);

     4.7.4. separatorių modulių korpusai (AVLIS);

     4.7.5. ultragarsinės plėtros tūtos (MLIS);

     4.7.6. urano pentafluorido produkto rinktuvai (MLIS);

     4.7.7. UF6 ir nešančiųjų dujų kompresoriai (MLIS);

     4.7.8. rotacinio veleno sandarinimai (MLIS);

LT                                                  19                                               LT
 ---pagebreak---      4.7.9. fluorinimo sistemos (MLIS);

     4.7.10. UF6 masės spektrometrai ar jonų šaltiniai (MLIS);

     4.7.11. tiekimo sistemos arba produkto ir liekanų šalinimo sistemos (MLIS);

     4.7.12. UF6 ir nešančiųjų dujų atskyrimo sistemos (MLIS);

     4.7.13. lazerinės sistemos (AVLIS, MLIS ir CRISLA).

     4.8. Specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, įranga ir sudedamosios dalys, skirtos
     naudoti plazmos atskyrimo sodrinimo įrenginiuose:

     4.8.1. mikrobangų galios šaltiniai ir antenos.

     Specialiai suprojektuoti arba parengti mikrobangų galios šaltiniai ir antenos, jonams gaminti
     arba spartinti;

     4.8.2. jonų sužadinimo vijos;

     4.8.3. urano plazmos generavimo sistemos;

     4.8.4. skysto urano metalo tvarkymo sistemos;

     4.8.5. urano metalo „produkto“ ir „liekanų“ rinktuvų blokai;

     4.8.6. separatoriaus modulių korpusai.

     4.9. Specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, įranga ir sudedamosios dalys, skirtos
     naudoti elektromagnetinio sodrinimo įrenginiuose:

     4.9.1. elektromagnetiniai izotopų separatoriai;

     4.9.2. aukštos įtampos maitinimo šaltiniai;

     4.9.3. magneto maitinimo šaltiniai.

     5. Įrengimai, skirti gaminti arba koncentruoti sunkųjį vandenį, deuterį ir deuterio junginius, ir
     tam specialiai sukonstruotos ir parengtos sudedamosios dalys ir įranga:

     5.1. vandens ir vandenilio sulfido mainų bokštai;

     5.2. ventiliatoriai ir kompresoriai;

     5.3. amoniako ir vandenilio mainų bokštai;

     5.4. vidinės bokštų dalys ir pakopiniai siurbliai;

     5.5. amoniako smulkintuvai;

     5.6. infraraudonieji absorbcijos analizatoriai;

     5.7. katalizės degikliai;

LT                                                     20                                                LT
 ---pagebreak---      5.8. pilnos sunkiojo vandens atnaujinimo sistemos ar šių sistemų kolonos.

     6. Įrengimai, skirti transformuoti uraną ir plutonį tinkamais naudoti gaminant kuro elementus
     ir atskiriant urano izotopus, kaip atitinkamai aprašyta 4 ir 5 dalyse, ir tam specialiai
     sukonstruota ir parengta įranga:

     6.1. specialiai suprojektuoti arba paruošti urano transformavimo įrenginiai ir įranga:

     6.1.1. specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, skirtos urano rūdos koncentratams
     konvertuoti į UO3;

     6.1.2. specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, skirtos UO3 konversijai į UF6;

     6.1.3. specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, skirtos UO3 konversijai į UO2;

     6.1.4. specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, skirtos UO2 konversijai į UF4;

     6.1.5. specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, skirtos UF4 konversijai į UF6;

     6.1.6. specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, skirtos UF4 konversijai į U metalą;

     6.1.7. specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, skirtos UF6 konversijai į UO2;

     6.1.8. specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, skirtos UF6 konversijai į UF4;

     6.1.9. specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, skirtos UO2 konversijai į UC14;

     6.2. specialiai suprojektuoti arba paruošti urano transformavimo įrenginiai ir įranga:

     6.2.1. specialiai suprojektuotos arba parengtos sistemos, skirtos plutonio nitrato konversijai į
     plutonio oksidą;

     6.2.2. sistemos, specialiai sukonstruotos metalui iš plutonio oksido gaminti.

LT                                                  21                                                  LT
 ---pagebreak---                               A.2 PRIEDAS. Sukomplektuoti įrenginiai

     1.      Branduoliniai reaktoriai.

     2.      Įrenginiai, perdirbantys apšvitintą branduolinį kurą.

     3.      Įrenginiai, perdirbantys branduolinių reaktorių kuro elementus.

     4.      Įrenginiai, atskiriantys gamtinio urano izotopus, suskaidytą uraną arba specialiąją
             daliąją medžiagą.

     5.      Įrenginiai, gaminantys arba koncentruojantys sunkųjį vandenį, deuterį ir deuterio
             junginius.

     6.      Įrenginiai, transformuojantys plutonį.

                                         B PRIEDAS. Perdirbimas

     Toliau nurodytos rekomendacijos taikomos perdirbimui ir plutonio laikymui ir naudojimui:

     (a)     susitariančioji šalis, ketinanti imtis perdirbimo veiklos bei saugoti ir naudoti plutonį,
             turėtų būti veiksmingai įsipareigojusi neplatinti branduolinių ginklų ir turėtų to
             įsipareigojimo laikytis;

     (b)     visoms branduolinėms medžiagoms, kurioms taikomas įpareigojimas jas naudoti
             taikiems tikslams įrangoje, susijusioje su perdirbimu ir plutonio saugojimu bei
             panaudojimu, turėtų būti taikomos TATENOS saugos priemonės;

     (c)     visoms branduolinėms medžiagoms, kurioms taikomas įpareigojimas jas naudoti
             taikiems tikslams įrangoje, susijusioje su perdirbimu ir paskesne saugojimo bei
             panaudojimo veikla, įskaitant su tuo susijusį transportavimą, turėtų būti taikomos
             tinkamos fizinės apsaugos priemonės;

     (d)     susitariančiosios šalys turėtų tarpusavyje taikyti jas tenkinančią pranešimų siuntimo
             ir ataskaitų apie medžiagas teikimo tvarką;

     (e)     susitariančioji šalis, numatanti imtis tokios veiklos, turėtų pateikti šiuo metu
             įgyvendinamos ir planuojamos įgyvendinti branduolinės energijos programos
             apibūdinimą, įskaitant pirmiausia su perdirbimu ir plutonio saugojimu bei
             panaudojimu tiesiogiai susijusių veiklos sričių politikos, teisinių ir reguliavimo
             priemonių išsamų apibūdinimą;

     (f)     susitariančiosios šalys turėtų susitarti periodiškai ir laiku rengti konsultacijas, kurių
             metu, inter alia, būtų atnaujinama e punkte nurodytoje rekomendacijoje numatyta
             informacija, o reikšmingi branduolinės energijos programos pakeitimai būtų kiek
             galima išsamiau įvertinti;

     (g)     planuojamos perdirbimo ir plutonio saugojimo veiklos turėtų būti imamasi tik tuo
             atveju, jei atitinkamos susitariančiosios šalies prisiimtas įsipareigojimas neplatinti
             branduolinių ginklų nepakinta, ir laikomasi įsipareigojimo periodiškai ir laiku rengti
             f rekomendacijoje nurodytas konsultacijas.

LT                                                 22                                                    LT
 ---pagebreak---                             SUDERINTO PROTOKOLO PROJEKTAS

     Atsižvelgdami į Kanados Vyriausybės ir Europos atominės energijos bendrijos
     (EURATOMAS) [įrašyti datą] pasirašytą Susitarimą dėl bendradarbiavimo naudojant
     branduolinę energiją taikiems tikslams, toliau – susitarimas, toliau pasirašę asmenys šio
     protokolo projektu patvirtina tokius susitarimus:

     (1)     atsižvelgiant į IV straipsnio 3 dalies nuostatas, tvirtinama, kad šios nuostatos
             taikomos tik perduodant technologijas tarp Kanados ir valstybių narių, išreiškusių
             pageidavimą tokį perdavimą vykdyti pagal šį susitarimą, kaip tai nurodyta šio
             suderinto protokolo priede;

     (2)     atsižvelgiant į IV straipsnio 5 dalies i papunktį, laikoma, kad susitariančiosios šalys
             ketina užsienio kilmės branduolinei medžiagai ir sukomplektuotuose kitos
             susitariančiosios šalies pateiktuose įrenginiuose, kaip nurodyta A2 priede,
             pagamintai arba perdirbtai nebranduolinei medžiagai taikyti susitarime nurodytus
             įsipareigojimus, visų pirma V straipsnio 5 dalies c punkte nurodytus apskaitos ir
             ataskaitų teikimo įsipareigojimus;

     (3)     IV straipsnio 5 dalies ii papunkčio tikslu šalys nori pabrėžti, kad „nebranduolinė
             medžiaga“ reiškia dideliais kiekiais kitai susitariančiajai šaliai pateiktą nebranduolinę
             medžiagą, kuri bus naudojama kaip lėtiklis;

     (4)     atsižvelgiant į A.2 priede pateiktą sąrašą, tvirtinama, kad šis sąrašas netaikomas A.1
             priede išvardintos įrangos perdavimui, o vienintelis A.2 priede pateikto sąrašo tikslas
             yra susijęs su IV straipsnio 5 dalies i ir iii papunkčių taikymu, kuris apsiriboja
             sukomplektuotais įrengimais.

     PASIRAŠYTA Briuselyje […]

     Europos atominės energijos bendrijos vardu Kanados Vyriausybės vardu

     PRIEDAS

     ES valstybių narių, kurios išreiškė norą vykdyti technologijos perdavimą pagal šį susitarimą,
     sąrašas.

LT                                                 23                                                    LT


title: 2015 m. vasario 17 d. Tarybos rekomendacija dėl patvirtinimo, kad Komisija įvykdė Europos plėtros fondo (aštuntojo EPF) 2013 finansinių metų operacijas

text:
               24.2.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 66/1

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2015 m. vasario 17 d.
   dėl patvirtinimo, kad Komisija įvykdė Europos plėtros fondo (aštuntojo EPF) 2013 finansinių metų operacijas
   (2015/C 66/01)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į Ketvirtąją AKR ir EEB konvenciją, pasirašytą 1989 m. gruodžio 15 d. Lomė (1), ir iš dalies pakeistą 1995 m. lapkričio 4 d. Mauricijuje pasirašytu susitarimu (2),
   atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų vidinį susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo ir valdymo pagal Ketvirtosios AKR ir EB konvencijos antrąjį finansinį protokolą (3) (toliau – Vidinis susitarimas), be kita ko įsteigiantį aštuntąjį Europos plėtros fondą (aštuntasis EPF), ypač į jo 33 straipsnio 3 dalį,
   atsižvelgdama į 1998 m. birželio 16 d. Finansinį reglamentą 98/430/EB, taikytiną plečiant finansinį bendradarbiavimą pagal Ketvirtąją AKR ir EB konvenciją (4), ypač į jo 66–74 straipsnius,
   išnagrinėjusi su aštuntojo EPF operacijomis susijusius 2013 m. gruodžio 31 d. pajamų ir išlaidų ataskaitą bei balansą, taip pat Audito Rūmų 2013 finansinių metų metinę iš 8-ojo, 9-ojo ir 10-ojo Europos plėtros fondų (EPF) finansuojamos veiklos ataskaitą su joje pateiktais Komisijos atsakymais (5),
   kadangi:

               (1)

               pagal Vidinio susitarimo 33 straipsnio 3 dalį patvirtinimą, kad Komisija aštuntojo EPF finansinio valdymo užduotis įvykdė, teikia Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija;

               (2)

               Komisija aštuntojo EPF 2013 finansinių metų operacijas įvykdė iš esmės tinkamai,

         REKOMENDUOJA Europos Parlamentui patvirtinti, kad Komisija įvykdė aštuntojo EPF 2013 finansinių metų operacijas.

      Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 17 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         J. REIRS

      (1)  OL L 229, 1991 8 17, p. 3.

      (2)  OL L 156, 1998 5 29, p. 3.

      (3)  OL L 156, 1998 5 29, p. 108.

      (4)  OL L 191, 1998 7 7, p. 53.

      (5)  OL C 398, 2014 11 12, p. 289.