title: Komisijos rekomendacija (ES) 2021/1222 2021 m. liepos 20 d. kuria nustatomas Europos bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas praktinis vadovas

text:
               2021 7 27

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 268/3

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2021/1222
      2021 m. liepos 20 d.
      kuria nustatomas Europos bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas praktinis vadovas
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
      atsižvelgdama į 2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/473 dėl Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (1) (EŽKA), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį,
      atsižvelgdama į 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą (2) (EMSA), ypač į jo 2b straipsnį,
      atsižvelgdama į 2019 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1052/2013 ir (ES) 2016/1624 (3), ypač į jo 69 straipsnio 3 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal minėtus trijų ES agentūrų įsteigimo reglamentų straipsnius Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, EŽKA, EMSA ir FRONTEX, turi parengti Europos bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas praktinį vadovą (toliau – Vadovas). Vadove turi būti pateikiamos keitimosi informacija gairės, rekomendacijos ir geriausia patirtis;

                  (2)

                  laikydamosi savo teisės aktų ir tiesiogiai remiamos Europos Komisijos, visos trys agentūros glaudžiai bendradarbiauja pagal tarpžinybinio bendradarbiavimo sistemą (4). Jos teikia didesnę paramą ir pagalbą pakrančių apsaugos funkcijas vykdančioms nacionalinėms institucijoms nacionaliniu ir ES lygmenimis, o atitinkamais atvejais – ir tarptautiniu lygmeniu.

                  (3)

                  Europos Komisija pavedė šioms trims agentūroms Vadovą parengti glaudžiai bendradarbiaujant su valstybių narių ekspertais;

                  (4)

                  2018 m. birželio 26 d. Tarybos priimtame peržiūrėtame Europos Sąjungos jūrų saugumo strategijos veiksmų plane (5) primenama, kad svarbu skirti dėmesį su jūrų saugumu susijusiems pakrančių apsaugos aspektams ir todėl skatinti civilinių ir karinių subjektų, vykdančių pakrančių apsaugos funkcijas, sąveiką. Tame plane EŽKA, EMSA ir FRONTEX raginamos toliau gilinti tarpžinybinį bendradarbiavimą šioje srityje,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

                  1.

                  Šioje rekomendacijoje nustatomas vadovas – praktinis vadovas, skirtas ES civilinėms ir karinėms institucijoms vykdant pakrančių apsaugos funkcijas, palengvinantis glaudų tarpvalstybinį ir tarpsektorinį jų bendradarbiavimą.

                  2.

                  Vadove pateiktas skaidrus trijų agentūrų teikiamų paslaugų ir jų turimos informacijos rinkinys. Jis padeda kurti sąveiką ir išvengti pastangų dubliavimosi ir (arba) pertekliaus bendradarbiaujant valstybėms narėms ir trims agentūroms ir taip užtikrinama masto ekonomija.

                  3.

                  Vadove daugiausia dėmesio skiriama penkioms tarpžinybinio bendradarbiavimo sritims: dalijimuisi informacija, stebėjimo ir ryšių paslaugoms, gebėjimų stiprinimui, grėsmių analizei ir dalijimuisi pajėgumais. Vadovas daugiausia skirtas tarpsektoriniams klausimams ir apima ES valstybes nares ir Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybes.

                  4.

                  Pagrindiniai galutiniai šio vadovo naudotojai yra kiekvienos valstybės narės nacionalinės institucijos, vykdančios įvairias pakrančių apsaugos funkcijas. Vadovu siekiama padėti už veiklos planavimą ir koordinavimą atsakingoms nacionalinėms institucijoms, kurios turi žinoti ir suprasti, kaip organizuojama jų partnerių veikla, kokias paslaugas jie teikia ir kaip su jais galima bendradarbiauti.

                  5.

                  Įvairiais mechanizmais (rankiniais arba automatizuotais procesais ir (arba) sistemomis) užtikrinama, kad keičiantis informacija būtų visapusiškai paisoma sutartų prieigos prie duomenų, informacijos ir žvalgybos informacijos teisių. Keitimasis informacija vyksta neperžengiant agentūrų teisinės sistemos ribų ir atitinka pagrindines teises, įskaitant duomenų apsaugos reikalavimus.

                  6.

                  Vadove už pakrančių apsaugos funkcijas atsakingoms nacionalinėms institucijoms nenustatoma jokių naujų teisių ir pareigų ir nepateikiama jokių aiškinamųjų gairių dėl esamų funkcijų, taisyklių ir atsakomybės. Vadovu nesiekiama daryti įtakos valstybių narių ar agentūrų teisinėms prievolėms ir jis neturi būti naudojamas suinteresuotųjų subjektų pageidaujamai veiklai skatinti.

                  7.

                  Vadovas papildytas praktine informacija, įskaitant informaciją apie: a) paslaugų, produktų, mokymo kursų katalogus, geriausios patirties gaires ir visos tarpžinybinės veiklos, kuria remiamos pakrančių apsaugos funkcijos valstybėse narėse, vadovus; b) regioninio / tarptautinio / nacionalinio / dvišalio / daugiašalio bendradarbiavimo sistemas ir c) šalių informacijos suvestines, kuriose pateikiama išsami informacija apie pakrančių apsaugos funkcijų struktūrą ir organizavimą ES valstybėse narėse ir ELPA valstybėse.

                  8.

                  Šią praktinę informaciją minėtos trys agentūros turėtų nuolat naujinti, atsižvelgdamos į nacionalinių institucijų teikiamas šalių informacijos suvestines. Informacija bus pateikiama interneto platformoje, kurią tvarko EŽKA, glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis dviem agentūromis ir Komisija.

                  9.

                  Valstybės narės turėtų remtis Vadove pateiktomis su keitimusi informacija susijusiomis gairėmis, rekomendacijomis ir geriausios patirties pavyzdžiais, bendradarbiauti tarpusavyje, kad būtų galima naujinti šalių informacijos suvestines, ir nedubliuoti duomenų, jei informacija agentūroms jau buvo pateikta.

                  10.

                  Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

         Priimta Briuselyje 2021 m. liepos 20 d.

               Komisijos vardu

            Virginijus SINKEVIČIUS

               Komisijos narys

         (1)  OL L 83, 2019 3 25, p. 18.

         (2)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1.

         (3)  OL L 295, 2019 11 14, p. 1

         (4)  Trijų agentūrų bendrai parengtas ir jų atitinkamų valdymo organų patvirtintas trišalis darbo tvarkos susitarimas, kuriuo nustatomas tarpžinybinis EŽKA, EMSA ir FRONTEX bendradarbiavimas. Jis įsigaliojo 2017 m. kovo mėn. ir buvo pratęstas 2021 m. kovo mėn.;

         (5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10494-2018-INIT/en/pdf.

         PRIEDAS
         1.   ĮVADAS

         Europos Sąjungoje yra daugiau kaip 300 civilinių ir karinių institucijų, kurios vykdo pakrančių apsaugos funkcijas. Būtina užtikrinti tvirtą šių institucijų tarpvalstybinį ir tarpsektorinį (1) bendradarbiavimą ir koordinavimą, kad būtų išvengta pastangų dubliavimo bei pertekliaus ir sukurta sąveika.
         ES ir Europos ekonominėje erdvėje pakrančių apsaugos funkcijas vykdančias nacionalines institucijas remia Europos žuvininkystės kontrolės agentūra (EŽKA), Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA) ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (Frontex). Siekiant teikti šią paramą nacionaliniu ir ES lygmenimis bei, kai tinkama, tarptautiniu lygmeniu, 2016 m. buvo iš dalies pakeisti kiekvienos iš trijų agentūrų steigimo reglamentai ir parengtas bendras straipsnis dėl Europos bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas (2). Bendrame straipsnyje nurodomos penkios bendradarbiavimo sritys:

                     (1)

                     dalijimasis informacija, saugoma pranešimo apie laivus sistemose ir kitose informacinėse sistemose, kurias valdo arba kuriomis gali naudotis tos agentūros, pagal atitinkamus jų teisinius pagrindus ir nedarant poveikio valstybių narių duomenų nuosavybės teisei, tokios informacijos jungimas ir analizė;

                     (2)

                     stebėjimo ir ryšių paslaugų, grindžiamų pažangiosiomis technologijomis, įskaitant palydovinę ir antžeminę infrastruktūrą ir ant bet kokių platformų sumontuotus jutiklius, teikimas;

                     (3)

                     gebėjimų rengiant gaires ir rekomendacijas bei nustatant geriausią patirtį, taip pat rengiant darbuotojų mokymą ir mainus stiprinimas;

                     (4)

                     keitimosi informacija ir bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas, be kita ko, analizuojant veiklos sunkumus ir kylančias grėsmes jūrų srityje gerinimas;

                     (5)

                     dalijimasis pajėgumais planuojant ir įgyvendinant daugiatiksles operacijas bei dalijantis ištekliais ir kitais pajėgumais tiek, kiek tą veiklą koordinuoja tos agentūros ir dėl kurios yra gautas atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų sutikimas.

               Trijų agentūrų iš dalies pakeistų steigimo reglamentų bendrame straipsnyje taip pat buvo numatyta parengti Europos bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas praktinį vadovą, kaip aprašyta toliau:

            „Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Europos jūrų saugumo agentūra, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir Europos žuvininkystės kontrolės agentūra, paskelbia Europos bendradarbiavimo vykdant pakrančių apsaugos funkcijas praktinį vadovą. Tame vadove pateikiamos keitimosi informacija gairės, rekomendacijos ir geriausia praktika. Komisija priima vadovą rekomendacijos forma.“

         Praktiniame vadove – viename dokumente – pateikiamas skaidrus trijų agentūrų teikiamų paslaugų ir jų turimos informacijos rinkinys. Todėl jis gali padėti sukurti sąveiką ir išvengti pastangų dubliavimo ir (arba) pertekliaus bendradarbiaujant valstybėms narėms ir agentūroms.
         2.   Pagrindiniai faktai

         Vadovo koncepciją Europos Komisija pirmą kartą pateikė diskusijoms skirtame dokumente, kuris buvo pristatytas 2018 m. balandžio mėn. Ispanijoje vykusiame pirmajame metiniame Europos pakrančių apsaugos renginyje (angl. AECGE). Valstybės narės per kiekvienos agentūros administracines valdybas arba valdančiąsias tarybas paskyrė ekspertus, kurie padėtų parengti vadovą. Tuo pat metu buvo sudaryta nedidelė tarpžinybinė darbo grupė pirmajam leidimui pristatyti.
         Projektas pradėtas įgyvendinti 2019 m. sausio 29 d. EMSA surengtame įvadiniame praktiniame seminare Lisabonoje, kuriame dalyvavo valstybių narių ekspertai. Prieš praktinį seminarą tarpžinybinė darbo grupė parengė diskusijoms skirtą dokumentą, kuriam pritarė Komisija ir kuris vėliau buvo išplatintas praktinio seminaro dalyviams. Valstybės narės ir Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybės paskyrė 43 ekspertus dalyvauti vadovo rengimo procese. Praktiniame seminare Komisijai atstovavo Migracijos ir vidaus reikalų generalinis direktoratas (HOME GD), Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas (MARE GD) ir Mobilumo ir transporto generalinis direktoratas (MOVE GD).
         Diskusijoms skirtame dokumente buvo pasiūlyti trys pagrindiniai vadovo aspektai:

                     (a)

                     paslaugų, produktų, mokymo kursų katalogai, geriausios patirties gairės ir visos tarpžinybinės veiklos, kuria remiamos pakrančių apsaugos funkcijos valstybėse narėse, vadovai,

                     (b)

                     regioninio bendradarbiavimo sistemos ir

                     (c)

                     šalių informacijos suvestinės, kuriose pateikiama išsami informacija apie pakrančių apsaugos funkcijų struktūrą ir organizavimą.

               Šiam požiūriui į vadovo turinį iš esmės pritarė valstybių narių ir Komisijos atstovai. Jis tapo rengimo proceso ir tolesnio dialogo su valstybių narių ekspertais pagrindu.
         2.1.   Naudotojai

         Pagrindiniai galutiniai vadovo naudotojai yra už kiekvieną pakrantės apsaugos funkciją atsakingos nacionalinės institucijos visose valstybėse narėse. Vadovu siekiama remti nacionalines institucijas, atsakingas už veiklos planavimą ir koordinavimą, kurios turi žinoti ir suprasti, kaip organizuojama jų partnerių veikla ir kokias paslaugas bei bendradarbiavimą jie užtikrina.
         2.2.   Tikslai

         Šio vadovo tikslai:

                     (a)

                     aprašyti visas agentūrų teikiamas tarpsektorines paslaugas ir pateikti valstybėms narėms ir agentūroms gaires, kaip naudotis šiomis paslaugomis;

                     (b)

                     pateikti agentūrų parengtų mokymo galimybių apžvalgą bei vadovus ir nurodyti, kaip jais pasinaudoti;

                     (c)

                     pateikti esamų bendradarbiavimo mechanizmų, kurių pakrančių apsaugos funkcija susijusi su valstybių narių praktiniu darbu, apžvalgą;

                     (d)

                     pateikti valstybėms narėms informacijos suvestines, kuriose išvardijamos pakrančių apsaugos funkcijas atliekančios nacionalinės institucijos, įskaitant jų informacijos centrus.

               Vadovas parengtas kaip praktinis vadovas ir jame pateikiamos galutiniams naudotojams skirtos nuorodos į geriausią patirtį. Juo nesiekiama aprėpti visų teikiamų paslaugų, bet siekiama aprašyti šias paslaugas ir pateikti valstybėms narėms ir agentūroms gaires, kaip prireikus jomis pasinaudoti. Katalogai ir informacijos suvestinės, kuriais papildomas vadovas, ilgainiui gali būti iš dalies pakeisti, kad atspindėtų visus tarpžinybinio ir valstybių narių bendradarbiavimo reguliavimo pokyčius ar pakeitimus.
         Vadove aptariama esama veikla pakrančių apsaugos funkcijų srityje ir juo naudodamosi valstybių narių nacionalinės institucijos gali gauti pirmiau minėtą informaciją. Vadovu nesiekiama daryti įtakos valstybių narių ar agentūrų teisiniams įgaliojimams ir (arba) pareigoms ir jis neturėtų būti naudojamas suinteresuotųjų subjektų pageidaujamai veiklai skatinti (t. y. jis nėra su galima veikla susijęs „pageidavimų sąrašas“).
         Nacionaliniu lygmeniu daroma nuoroda į visus subjektus, įskaitant tuos, kurie negali būti atstovaujami EŽKA, EMSA arba Frontex, t. y. karines jūrų pajėgas arba muitines.
         2.3.   Vadovo taikymo sritis

         Vadovas:

                     (a)

                     apima penkias tarpžinybinio bendradarbiavimo sritis;

                     (b)

                     daugiausia apima tik tarpsektorinius klausimus;

                     (c)

                     apima su ta pačia funkcija susijusius klausimus, kurie gali priklausyti mažiausiai dviejų agentūrų kompetencijai (pvz., jūrų stebėjimas);

                     (d)

                     apima ES valstybes nares ir ELPA valstybes;

                     (e)

                     apima valstybių narių indėlį rengiant informacijos suvestines, įskaitant esamų regioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo mechanizmų nustatymą;

                     (f)

                     apima visus subjektus (civilinius ar karinius), atsakingus už pakrančių apsaugos funkcijas (pvz., bus aptartos valstybės narės karinės jūrų pajėgos, vykdančios pakrančių apsaugos funkciją).

               Atkreiptinas dėmesys, kad vadove neaptariamos pakrančių apsaugos funkcijos, kurios nepriklauso agentūrų įgaliojimų sričiai.
         2.4.   Vadovo turinys

         Vadovą, kuris papildomas katalogais ir informacijos suvestinėmis, sudaro toliau aprašyti elementai.

                     (a)

                     Paslaugų kataloge daugiausia dėmesio skiriama tarpžinybinėms paslaugoms, kuriomis šiuo metu gali naudotis valstybių narių suinteresuotieji subjektai ir kurios padeda vykdyti pareigas pakrančių apsaugos srityje.

                     (b)

                     Mokymų katalogas, kuris yra neatsiejama agentūrų gebėjimų stiprinimo veiklos dalis, apima visus trijų agentūrų rengiamus mokymo kursus (visose jūrų srityse), kuriuose šiuo metu gali dalyvauti valstybių narių suinteresuotieji subjektai. Šiuos mokymo kursus organizuoja viena agentūra arba dvi ar trys agentūros kartu.

                     (c)

                     Geriausios patirties gairėmis ir vadovų katalogu siekiama aprėpti visas geriausios patirties gaires ir vadovus, kuriuos suinteresuotieji subjektai gali gauti trijose agentūrose. Šias geriausios patirties gaires ir vadovus teikia viena agentūra arba dvi ar trys agentūros kartu. Be to, Europoje ir už jos ribų sudaryta keletas ilgalaikių regioninio bendradarbiavimo susitarimų, apimančių ES suinteresuotuosius subjektus. Pagal šiuos susitarimus parengta daug geriausios patirties gairių ir vadovų, kurie laikomi tinkamais šiam vadovui, ir į vadovų katalogą įtrauktos atitinkamos nuorodos.

                     (d)

                     Regioninio, tarptautinio, dvišalio ir daugiašalio bendradarbiavimo skyriuje nurodomi kai kurie Europoje ir už jos ribų veikiantys koordinavimo ir bendradarbiavimo mechanizmai, susiję su visomis pakrančių apsaugos funkcijomis. Specialiame skyriuje (kuris pasiekiamas per specialią interneto platformą) pateikta nemažai šių mechanizmų ir kiekvienas jų susietas su atskirų šalių informacijos suvestinėmis (žr. toliau). Tai leidžia kiekvienai šaliai nurodyti, ar jos dalyvauja kiekviename iš šių mechanizmų.

                     (e)

                     Šalių informacijos suvestinėmis siekiama nustatyti, kuri organizacija dalyvauja vykdant tam tikrą konkrečią pakrančių apsaugos funkciją kiekvienoje šalyje. Informacijos suvestinių forma parengta konsultuojantis su agentūrų administracinės valdybos pasiūlytais ekspertais, vėliau formas užpildė atskiros šalys.

               3.   PAKRANČIŲ APSAUGOS FUNKCIJOS IR TARPŽINYBINIO BENDRADARBIAVIMO SRITYS

         3.1.   Taikymo sritis

         Šiame vadove pakrančių apsaugos funkcijos suprantamos kaip tos, kurias paprastai nurodo minėtos trys agentūros. Pirminį sąrašą sudarė Europos pakrančių apsaugos tarnybų forumas (angl. ECGFF) (išdėstyta ne pirmumo tvarka):

                     (a)

                     jūrų saugumas, įskaitant laivų eismo valdymą;

                     (b)

                     pagalbos skęstantiems laivams ir gelbėjimo jūroje paslaugos;

                     (c)

                     žuvininkystės patikra ir kontrolė;

                     (d)

                     jūrų sienų kontrolė;

                     (e)

                     jūrų aplinkos apsauga ir reagavimas;

                     (f)

                     neteisėtos prekybos ir kontrabandos prevencija bei slopinimas ir susijusios jūrų laivininkystės teisės vykdymo užtikrinimas;

                     (g)

                     paieška ir gelbėjimas jūroje;

                     (h)

                     jūrų stebėjimas ir priežiūra;

                     (i)

                     jūrų muitinės veikla;

                     (j)

                     reagavimas į avarijas ir nelaimes jūroje;

                     (k)

                     laivybos, laivų ir uostų saugumas.

               3.2.   Tarpžinybinis bendradarbiavimas

         Remiantis 2016 m. rugsėjo mėn. ES priimtu Europos sienų ir pakrančių apsaugos dokumentų rinkiniu, trijų agentūrų steigimo reglamentai buvo iš dalies pakeisti, kad apimtų jų tarpusavio bendradarbiavimą remiant nacionalines institucijas, vykdančias pakrančių apsaugos funkcijas. Tai padaryta siekiant padidinti EŽKA, EMSA ir Frontex atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams teikiamos paramos veiksmingumą ir efektyvumą.
         Iš dalies pakeistais reglamentais taip pat suteikiamas aiškus teisinis pagrindas trims agentūroms suvienyti jėgas ir supaprastinti veiklą, kad būtų padidintas informuotumas apie padėtį jūroje ir reaguojama į ją, o pakrančių apsaugos funkcijas vykdančioms nacionalinėms institucijoms būtų teikiamos specialiai pritaikytos paslaugos.
         Kaip nurodyta šio dokumento 1 dalyje, įgaliojimuose aiškiai apibrėžtos penkios bendradarbiavimo sritys, tačiau teisės aktų leidėjai leido agentūroms apibrėžti, kaip šis bendradarbiavimas veikia praktiškai, ir įforminti jį darbo tvarkos susitarimu. Šį darbo tvarkos susitarimą patvirtino Frontex valdančioji taryba bei EŽKA ir EMSA administracinės valdybos.
         Vėliau trys agentūros kartu parengė trišalį darbo tvarkos susitarimą, kurį patvirtino atitinkami jų valdymo organai ir kuris įsigaliojo 2017 m. kovo mėn. bei buvo pratęstas 2021 m. kovo mėn. Trišaliame darbo tvarkos susitarime numatyta įsteigti iniciatyvinį komitetą, kuris valdytų tarpžinybinį bendradarbiavimą penkiose teisės aktų leidėjų apibrėžtose srityse.
         Iniciatyvinis komitetas iki kiekvienų metų rugsėjo 1 d. patvirtina metinį trišalio darbo tvarkos susitarimo strateginį įgyvendinimo planą. Planas pateikiamas EŽKA, EMSA ir Frontex valdymo organams patvirtinti ir įtraukti į trijų agentūrų bendruosius programavimo dokumentus.
         Metiniame strateginiame plane prioritetai išdėstomi pagal penkias bendradarbiavimo sritis. Juo remiantis rengiami metiniai įgyvendinimo planai, kuriuose išsamiai apibrėžiama veikla, kurią kiekviena agentūra vykdys pagal bendradarbiavimo pakrančių apsaugos srityje sistemą konkrečiais metais.
         Be to, 2017 m. susitarta, kad AECGE organizuos agentūra, šiuo metu pirmininkaujanti trišalio darbo tvarkos susitarimo iniciatyviniam komitetui. AECGE tikslas – konsultuoti pakrančių apsaugos funkcijas vykdančias nacionalines institucijas ir kitus ES bei tarptautinius partnerius trijų agentūrų bendradarbiavimo veiklos klausimais.
         3.3.   Susitarimai dėl paslaugų lygio

         Trys agentūros jau yra sudariusios keletą susitarimų dėl paslaugų lygio. Šie susitarimai dėl paslaugų lygio yra susiję su agentūrų kasdiene operatyvine parama pakrančių apsaugos funkcijoms vykdyti.
         Toliau pateikiamas trijų agentūrų susitarimų dėl paslaugų lygio sąrašas (2020 m. gegužės mėn. duomenimis):

                     (a)

                     EŽKA ir EMSA susitarimas dėl paslaugų lygio, sudarytas 2012 m. ir nuo to laiko reguliariai atnaujinamas ir plečiamas. Šiuo metu jo galiojimas kasmet automatiškai pratęsiamas. Jis apima specialias integruotąsias jūrų paslaugas, kurias EMSA teikia EŽKA, ir laivų, su kuriais EMSA sudariusi sutartis, mechanizmus, naudotinus EŽKA veiklai. Šiuo susitarimu EŽKA taip pat suteikiama galimybė naudoti EMSA nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemą (angl. RPAS) žvejybos stebėjimo ir kontrolės veiklos bei bendradarbiavimo reaguojant į taršą tikslais;

                     (b)

                     EMSA ir Frontex susitarimas dėl paslaugų lygio, sudarytas 2013 m. ir nuo to laiko reguliariai atnaujinamas ir plečiamas. Šiuo metu jis galioja neribotą laikotarpį ir apima EMSA teikiamas specialias jūrų paslaugas, kuriomis remiama Frontex Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR) ir Frontex mechanizmas, pagal kurį EMSA RPAS naudojama sienų kontrolės veiklai vykdyti;

                     (c)

                     EŽKA ir Frontex susitarimas dėl paslaugų lygio, pagal kurį teikiamos paslaugos, kuriomis remiama EŽKA veikla, įskaitant stebėjimo iš oro paslaugas ir jūrų patrulinių laivų dislokavimą. Jo galiojimas kasmet automatiškai pratęsiamas;

                     (d)

                     EŽKA ir Frontex susitarimas dėl paslaugų lygio dėl sienų stebėjimo paslaugų teikimo sistemoje EUROSUR. Jo galiojimas kasmet automatiškai pratęsiamas, jis reguliariai atnaujinamas ir keičiamas.

               4.   PASLAUGŲ KATALOGAS

         Paslaugų kataloge išvardytos paslaugos, kuriomis gali naudotis valstybės narės ir trys agentūros, įskaitant dviejų ar daugiau agentūrų indėlį teikiant paslaugas.
         Pakrančių apsaugos funkcijos apima „incidentų paskatintus“ (3) veiksmus ir (arba) „stebėsenos paskatintus“ (4) veiksmus, todėl šios trys agentūros teikia tokių veiksmų rėmimo paslaugas.
         Paslaugų sąrašą, kuriame pateikiama informacija apie tai, kas gali naudotis šiomis paslaugomis, ir išsamią informaciją, kaip tai padaryti, galima rasti atitinkamoje interneto platformoje. Toliau taip pat pateikiami pagrindinių duomenų rinkinių, naudojamų teikiant šias paslaugas, aprašymai.
         Paslaugą gali sudaryti įvairūs duomenų rinkiniai, susijusios duomenų bazės, platformos ir priemonės. Ji gali apimti procesus, susijusius su duomenų rinkimu, valdymu, naudojimu ir vaizdavimu.
         4.1.   Laivų geografinės koordinatės, ypatybės ir susiję duomenys

         Šioms paslaugoms teikti naudojami įvairūs duomenų šaltiniai. Pavyzdžiui, EMSA paslaugos grindžiamos pažangiu duomenų tvarkymu, naudojant duomenis, kuriuos galima gauti tiesiogiai per agentūros jūrų taikomąsias programas arba iš išorės šaltinių. Atsižvelgiant į naudotoją, skirtingi duomenų deriniai gali būti tiesiogiai perduodami į nacionalines sistemas, pateikiami naudotojui patogioje grafinėje sąsajoje ir mobiliuosiuose įrenginiuose. Duomenys platinami pagal nustatytas prieigos teises.
         Toliau pateikiami keli pagrindiniai duomenų šaltiniai:

                     (a)

                     Antžeminė automatinio identifikavimo sistema
                     Antžeminė automatinio identifikavimo sistema (angl. T-AIS) yra jūrinė transliavimo sistema, grindžiama labai aukšto dažnio radijo signalų perdavimu. Laivai siunčia ataskaitas, kuriose nurodyti laivų identifikavimo duomenys, geografinės koordinatės ir kursas, taip pat pateikta informacija apie krovinį. Europoje AIS pranešimais keičiamasi naudojant sistemą SafeSeaNet (SSN).

                     (b)

                     Sąjungos keitimosi laivybos informacija sistema (SafeSeaNet)
                     Sąjungos keitimosi laivybos informacija sistema (SSN) (5) yra tarpsektorinė ir tarpvalstybinė dalijimosi ir keitimosi informacija sistema, teikianti integruotąsias jūrų paslaugas jūrų saugumo, uostų ir laivybos saugumo, jūrų aplinkos apsaugos ir laivybos bei jūrų transporto efektyvumo, taip pat informuotumo apie padėtį jūroje ir jūrų stebėjimo tikslais; per keitimosi laivybos duomenimis tinklą sistema jungia visos Europos laivybos institucijas. SSN apima informaciją apie laivus, gautą iš automatinio identifikavimo sistemos (AIS), privalomųjų pranešimų sistemų (angl. MIS), duomenis apie įplaukimus į uostą, pavojingus ir aplinką teršiančius krovinius, saugumą, atliekų ir krovinių liekanas ir informaciją apie su sauga susijusius incidentus.
                     EMSA yra atsakinga už centrinės SSN sistemos kūrimą, eksploatavimą ir priežiūrą ir operatyviai bendrauja su naudotojais.

                     (c)

                     Palydovinė automatinio identifikavimo sistema (AIS)
                     Palydovai taip pat gali gauti AIS pranešimus apie geografines koordinates. Keičiantis AIS informacija per palydovą, pasitelkiant komercinius paslaugų teikėjus, padidėjo geografinė zona, kurioje galima stebėti laivus; tokiu atveju duomenys pateikiami greičiau nei per valandą.
                     Palydovinės AIS duomenys, kuriais galima naudotis per EMSA ir kuriais dalijamasi su EŽKA ir Frontex, yra pasaulinio masto.

                     (d)

                     Laivų nuotolinio identifikavimo ir stebėjimo sistema
                     Laivų nuotolinio identifikavimo ir stebėjimo sistema (LRIT) yra pasaulinė laivų identifikavimo ir stebėjimo sistema, grindžiama palydoviniu ryšiu. Pagal Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) nuostatus keleiviniai laivai, krovininiai laivai (ne mažesnės kaip 300 t bendrosios talpos) ir mobilieji tarptautiniais reisais plaukiojantys gręžimo jūroje įrenginiai privalomuosius pranešimus apie geografines koordinates siunčia kartą per 6 valandas. EMSA valdo LRIT jungtinį duomenų centrą (angl. CDC), per kurį „ES LRIT CDC dalyvaujančių šalių“ naudotojai gali gauti LRIT informaciją apie visame pasaulyje su jų valstybės vėliava plaukiojančius laivus.
                     Valstybės narės privalomąsias geografinių koordinačių ataskaitas gauna nemokamai, nes susijusias išlaidas iš ES biudžeto apmoka EMSA. Yra sudarytas susitarimas, pagal kurį valstybės narės gali nuspręsti nemokamai dalytis duomenimis su kitomis valstybėmis narėmis apie laivus, plaukiojančius su jų valstybės vėliava.
                     Be to, „ES LRIT CDC dalyvaujančių šalių“ naudotojai, pateikę prašymą, tačiau už tam tikrą kainą, gali gauti duomenis apie laivus, plaukiojančius su bet kokios valstybės vėliava arba 1 000 jūrmylių atstumu nuo ES vandenų.

                     (e)

                     EMSA centrinės bazinių laivybos duomenų bazės
                     EMSA valdo daug centrinių laivybos duomenų bazių. Šiuo metu ypač aktualios (taip pat susijusios su Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka, EMSWe) yra centrinė organizacijos duomenų bazė (angl. COD), centrinė pavojingų medžiagų duomenų bazė (angl. CHD) ir centrinė laivų duomenų bazė (angl. CSD).
                     COD saugoma informacija, susijusi su viešosiomis organizacijomis, pavyzdžiui, vietos ir nacionalinėmis institucijomis, priklausančiomis SafeSeaNet ekosistemos sąsajai. Iš pradžių COD turėjo būti naudojama kaip krante veikiančios eismo stebėjimo infrastruktūros duomenų bazė (angl. STMID), kuri supaprastina ir palengvina keitimąsi informacija apie institucijas ir pakrantės stotis, kurias valstybės narės paskyrė pagal Direktyvos 2002/59/EB, įdiegiančios Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą, 22 straipsnį.
                     CSD gali būti naudojama kryžminiam laivo identifikavimo duomenų (IMO, MMSI, pavadinimo, šaukinio ir vėliavos), saugomų nacionalinėse laivų duomenų bazėse arba gautų iš ataskaitas teikiančių šalių, patikrinimui. Laivų duomenis (pvz., talpą, ilgį, plotį) taip pat galima gauti, kai šią informaciją pateikia atitinkami suinteresuotieji subjektai. CSD veikia EMSA ir teikia bendrą paslaugą vidaus EMSA naudotojams ir visoms valstybėms narėms.
                     Pagrindinis CHD tikslas – pagerinti pranešimų apie pavojingus ir aplinką teršiančius krovinius kokybę sistemoje SafeSeaNet. Joje pateikiamas išsamus visų pavojingų ir aplinką teršiančių krovinių, apie kuriuos turi būti pranešta pagal iš dalies pakeistą Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (6), sąrašas. Ji taip pat suteikia prieigą prie jūrų cheminių medžiagų informacijos dokumentų (angl. MAR-CIS) duomenų bazės, kurioje pateikta informacija apie susijusius pavojus bei pavojingų ir aplinką teršiančių produktų riziką. CHD gali naudotis valstybių narių institucijos, pramonės subjektai ir plačioji visuomenė.

                     (f)

                     Su žuvininkyste susiję duomenys ir informacija
                     Vykdydama jungtinės veiklos planus ir tarptautinius įsipareigojimus, EŽKA iš valstybių narių kompetentingų institucijų ir tarptautinių organizacijų gauna įvairių su žuvininkyste susijusių duomenų ir paslaugų.

                                 —

                                 Laivų stebėjimo sistema

                           Laivų stebėjimo sistema (LSS) yra palydovinio ryšio stebėjimo sistema, kuri reguliariai teikia duomenis vėliavos valstybių žuvininkystės institucijoms apie žvejybos laivų buvimo vietą, kursą ir greitį. ES šią sistemą privaloma naudoti 12 metrų ir ilgesniems žvejybos laivams (7).
                     Žvejybos laivų denyje įrengtas nuo klastojimo apsaugotas terminalas. Šis terminalas palydoviniu ryšiu gauna pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) padėties duomenis ir per palydovą, paprastai kas 1 ar 2 valandas (daugiausia), perduoda LSS duomenis į sausumos Žemės radijo ryšio stotį, kad jie vėliau būtų perduoti atitinkamam žvejybos stebėjimo centrui. Sistema sukurta taip, kad veiktų visiškai automatiškai, nereikalaujant rankinės įvesties.
                     LSS naudojama siekiant patikrinti žvejybos laivo tikralaikes ir ankstesnes geografines koordinates, kad būtų užtikrinta atitiktis įrašams apie laimikį, remiamas teisės aktų dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos įgyvendinimas ir padedama vykdyti pakrančių apsaugos funkcijas. Pagal jungtinės veiklos planą EŽKA gauna visų ES valstybių narių, įtrauktų į kiekvieną jungtinės veiklos planą, LSS duomenis. Valstybės narės EŽKA taip pat siunčia LSS duomenis, gautus iš trečiųjų šalių laivų, kuriems leidžiama žvejoti jų vandenyse.
                     Kadangi EŽKA taip pat koordinuoja jungtinės veiklos planus tarptautiniuose vandenyse, žvejybos valdymo organizacijos EŽKA LSS siunčia duomenis iš šiose vietovėse plaukiojančių trečiųjų šalių žvejybos laivų.

                                 —

                                 Elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistema

                           Elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistema (angl. ERS) naudojama automatiniam keitimuisi žvejybos veiklos duomenimis. Šiuos duomenis žvejybos laivai teikia vėliavos valstybės nacionalinėms institucijoms ir jais per ERS keičiamasi naudojant standartinį vėliavos valstybės ir kitų šalių (pakrantės valstybės, kontrolės valstybės, EŽKA) formatą ir protokolą. ERS naudojama ES žvejybos žurnaluose (įskaitant laimikio ir iškrovimo deklaracijas ir pan.), o EŽKA gauna duomenis apie iš anksto sudarytą laivų sąrašą.

               4.2.   Žemės stebėjimu pagrįsti šaltiniai

                     (a)

                     „Copernicus“ jūrų stebėjimo paslauga

                     (b)

                     Sintezuotosios apertūros radaro (SAR) palydoviniai vaizdai
                     SAR jutikliai naudoja mikrobangų dažnius, kad gautų apačioje aptikto paviršiaus (jūros ar sausumos) atgalinės sklaidos matavimus. Vaizdus galima gauti neatsižvelgiant į oro sąlygas, debesuotumą ir bet kuriuo dienos ar nakties metu.
                     SAR vandenyno vaizdai labai priklauso nuo paviršiaus nelygumo, kurį lemia vėjo stiprumas jūroje. Matuojant bangų aukštį, gautuose vaizduose matomos fone išsiskiriančios ypatybės, pavyzdžiui, laivai ir kitos žmogaus sukurtos konstrukcijos atrodo kaip šviesios dėmės, o naftos išsiliejimas ar labai mažo vėjo zonos – kaip tamsūs pavidalai.

                     (c)

                     Optiniai palydoviniai vaizdai
                     Optiniai vaizdai gali suteikti daugybę informacijos skirtingose spektro juostose. Jie padeda lengviau aiškinti vaizdus ir nustatyti objektus pasitelkiant raudonos, žalios ir mėlynos spalvų dažnių derinį ir didesnį kontrastą, nors ir labai priklauso nuo saulės šviesos ir oro sąlygų. Optiniai jutikliai negali fiksuoti vaizdų naktį ar esant debesuotumui.

                     d)

                     „Copernicus“ jūros aplinkos stebėjimo paslauga (8)

                     e)

                     Okeanografiniai palydoviniai produktai
                     Kai kurie palydovai „Sentinel“ yra skirti vandenynams stebėti, naudojant tokias priemones kaip aukščiamačiai, radiometrai ir optiniai įtaisai su specialiomis spektro juostomis. Šiais trijų rūšių jutikliais (laive, pvz., „Sentinel3“, „Sentinel6“) užtikrinamas bazinis stebėjimas, siekiant gauti bet kokią informaciją apie vandenyno būklę ir fizines ypatybes, kad būtų galima teikti vandenynų prognozes: srovės, bangos, jūros lygis, jūros ledas, temperatūra, druskingumas. Kartu su daugybe optinių vaizdų šaltinių jie pateikia ir biogeocheminio turinio jūroje stebėjimo duomenis (įskaitant susijusias prognozes).

               4.3.   Platformomis ore pagrįsti šaltiniai

                     (a)

                     Nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos
                     Nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų paslaugomis padedama vykdyti jūrų stebėjimo operacijas, kuriomis remiamos institucijos, dalyvaujančios valstybėms narėms ir ES agentūroms atliekant pakrančių apsaugos funkcijas tokiose srityse kaip:

                                 —

                                 jūrų taršos nustatymas ir išmetamųjų teršalų stebėsena;

                                 —

                                 neteisėtos žvejybos nustatymas, kova su prekyba narkotikais ir neteisėta imigracija;

                                 —

                                 parama reagavimo į jūros taršą operacijoms;

                                 —

                                 paieškos ir gelbėjimo operacijos;

                                 —

                                 teisėsaugos veiklos rėmimas.

                           RPAS, naudojama kaip papildoma priemonė visoje stebėjimo grandinėje, gali skraidyti ilgą laiką (daugiau kaip 10 valandų, atsižvelgiant į sistemą). Tai leidžia stebėti didelius plotus, o RPAS prireikus gali likti „vietoje“ ir dieną, ir naktį.
                     Dabartinis EMSA RPAS portfelis apima vertikaliojo kilimo ir tūpimo (angl. VTOL) sistemas ir nejudamųjų sparnų RPAS, kai kurios iš jų naudoja palydovinį ryšį, kad galėtų vykdyti užhorizontines radijo ryšio operacijas. VTOL RPAS ypač naudinga žuvininkystės kontrolei, laivų išmetamųjų teršalų stebėsenai (naudojant duomenų paketų analizatorius laivo dangoje) ir reagavimo į taršą operacijoms. Atsižvelgiant į didžiausią leidžiamą krovinio svorį, RPAS gali būti sumontuota daugybė jutiklių, pvz., optinės ir (arba) infraraudonųjų spindulių vaizdo kameros, skirtos stebėti dieną ar naktį, infraraudonosios spinduliuotės ir (arba) radaro jutikliai laivams ir naftai sklandžiai nustatyti.
                     Tiesioginiai vaizdo srautai ir naudojant RPAS surinkti duomenys platinami per internetinį RPAS duomenų centrą, kuris pasiekiamas darbo ir (arba) atokiose vietose. Duomenys susiejami su jūrų vaizdu, kurį jau galima gauti integruojant kitas jūrų stebėjimo paslaugas.

                     (b)

                     Pilotuojamais orlaiviais pagrįsti šaltiniai
                     Pilotuojamų orlaivių paslaugos suteikia galimybę tikruoju laiku stebėti, be kita ko, svarbias „pasienio“ zonas, o stebėjimo duomenys prašytojams pateikiami nedelsiant operacijos metu.
                     Tikruoju laiku vaizdo ir informacijos srautai pateikiami jutikliais, sumontuotais ant platformos ore, ir tiesiogiai perduodami ES stebėjimo vietoms ir partnerių koordinavimo centrams.
                     Pagrindinis tikslas – padėti valstybių narių nacionalinėms institucijoms ir Šengeno asocijuotosioms šalims, vykdančioms pakrančių apsaugos funkcijas, ES agentūroms ir subjektams, vykdantiems priežiūros ir stebėjimo veiklą konkrečioje svarbioje zonoje, daugiausia dėmesio skiriant ES „pasienio“ zonoms.
                     Daugiafunkcis stebėjimas iš oro padeda naudotojams, kurie:

                                 —

                                 vykdo jūrų stebėjimo veiklą, susijusią su pakrančių apsaugos funkcijomis;

                                 —

                                 aptinka nelaimės ištiktus laivus, inicijuoja paieškos ir gelbėjimo operacijas ir papildomai prisideda nacionalinėms paieškos ir gelbėjimo institucijoms paprašius;

                                 —

                                 kovoja su neteisėta migracija ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu;

                        Frontex ir EŽKA teikia šias paslaugas pagal bendrą tarpinstitucinę preliminariąją sutartį.

               4.4.   Kiti pagrindiniai duomenų šaltiniai

                     (a)

                     Meteorologiniai ir okeanografiniai duomenys
                     Yra įvairių meteorologinių ir okeanografinių duomenų, kurie integruoti į EMSA sistemas. Duomenų rinkiniai aprašyti toliau.

                                 —

                                 Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas („EMODNet“) (9) suteikia prieigą prie duomenų iš daugiau kaip 1 500in situ platformų. Informacija suskirstyta pagal geografinę vietovę ir platformos rūšį.

                                 —

                                 Europos meteorologinių palydovų eksploatavimo organizacija (EUMETSAT) (10) suteikia prieigą prie meteorologinių palydovų, kuriais plačiu mastu, bet tikruoju laiku fiksuojami vandenynų duomenys, kad būtų galima teikti konkrečias orų prognozių ir vandenynų paviršiaus stebėsenos paslaugas.

                                 —

                                 Teikiant „Copernicus“ jūros aplinkos stebėjimo paslaugą (CMEMS) gaunami palydoviniai, oro ir in situ duomenys, kad būtų galima užtikrinti veikiančias vandenyno prognozių paslaugas, susijusias su žydruoju vandenynu (temperatūra, srovės, jūros lygis, vėjai, bangos), baltuoju vandenynu (daugiau nei 10 jūros ledo parametrų, įskaitant koncentraciją, storį, dreifą ir ledkalnius) ir žaliuoju vandenynu (pvz., chlorofilas, planktonas, optinės savybės, maisto medžiagos, su anglimi susiję produktai ir cheminių medžiagų, kaip antai geležies, fosfato, nitrato, kiekis).

                                 —

                                 Teikiant „Copernicus“ atmosferos stebėjimo paslaugą (ECAMS) (11) pateikiamos toliau išvardytų medžiagų kiekio įvairiuose atmosferos sluoksniuose prognozės:

                                             —

                                             sieros dioksido;

                                             —

                                             azoto dioksido;

                                             —

                                             anglies dioksido.

                     (b)

                     Papildoma su laivais susijusi ir reisų informacija
                     Valstybės narės per EMSA sistemas taip pat keičiasi papildomais duomenimis (apie laivus, reisus, patikrinimus ir kita susijusia informacija). Tai, be kita ko, apima: inspektavimo duomenis ir įspėjimus, susijusius su tarptautiniais ar ES reglamentais (THETIS, THETIS-EU); avarijų tyrimo ataskaitas (EMCIP); jūrininkų sertifikavimo duomenis (STCW-IS); jūrų įrangos patvirtinimus („MarED“); pranešimus apie įplaukimą į uostą ir išvykimą iš jo, pavojingų krovinių vežimą ir pranešimus apie incidentus (SafeSeaNet).

               4.5.   Duomenų analizės priemonės ir vizualizavimas

         Kaip jau minėta, būtina išnaudoti ir vizualizuoti duomenis ir susijusias duomenų bazes. Kai kurios susijusios priemonės ir platformos išvardytos toliau.

                     (a)

                     Automatizuotos elgsenos stebėsenos (angl. ABM) algoritmai ir neįprasto judėjimo nustatymo paslauga
                     ABM yra algoritmais pagrįstos priemonės, kuriomis analizuojamos laivo geografinės koordinatės, kad būtų nustatytas konkretus laivo elgesys ir įspėtas atitinkamas veiklos vykdytojas. Iki šiol buvo sukurta daugiau nei 20 algoritmų, įskaitant patekimo į svarbią zoną algoritmus, dviejų laivų susidūrimą jūroje ir prie kranto artėjantį laivą. Visas ABM naudotojas gali pasirinkti ir konfigūruoti tiesiogiai; veiklos vykdytojai automatiškai įspėjami tikruoju laiku el. paštu arba naudojant grafinę naudotojo sąsają „SafeSeaNet Graphical User Interface“ (angl. SEG).
                     ABM naudoja vis daugiau ES valstybių narių ir įstaigų įvairiose veiklos srityse, tokiose kaip žuvininkystės kontrolė, sienų kontrolė, saugumas, jūrų eismo sauga, pakrančių apsauga ir aplinkos apsauga.
                     ABM per EMSA integruotąsias jūrų paslaugas (IMS) gali naudotis valstybės narės ir EŽKA. Asocijuotoji platforma yra SEG. Jos taip pat teikiamos Frontex informacijos mainų tarp sistemų pagrindu per ataskaitų apie bendras operacijas teikimo priemonę (angl. JORA). Frontex platformoje šios priemonės vadinamos neįprasto judėjimo nustatymo paslauga.

                     (b)

                     Žemės stebėjimo pridėtinės vertės produktai
                     Pridėtinės vertės produktai padeda naudotojams gauti ypač vertingą informaciją iš pagrindinių vaizdavimo produktų, todėl institucijos gali greičiau ir efektyviau atlikti aukštesnio lygio objektų, funkcijų ar veiklos jūroje analizę. Pridėtinės vertės produktai gali būti teikiami kaip viršutinis pirminio palydovinio vaizdo produkto sluoksnis arba kaip atskiras informacijos sluoksnis, pvz., vektoriaus sluoksnis, arba kaip prognozė arba klimato pakartotinė analizė ar prognozė. Šiuo metu naudotojams, be kita ko, siūlomi šie pridėtinės vertės produktai:

                                 —

                                 laivų aptikimas;

                                 —

                                 funkcijų nustatymas;

                                 —

                                 veiklos nustatymas;

                                 —

                                 naftos išsiliejimo nustatymas;

                                 —

                                 informacija apie vėją ir bangas.

                           Šiais Žemės stebėjimo pridėtinės vertės produktais per EMSA IMS gali naudotis valstybės narės ir EŽKA. Valstybės narės ir EŽKA šiais produktais gali nemokamai naudotis naudojimo vietoje, nes finansavimas gali būti padengiamas teikiant „Copernicus“ jūrų stebėjimo paslaugą ir „Copernicus“ jūros aplinkos stebėjimo paslaugą (12). Jie gali būti vizualizuoti SEG, taip pat informacijos mainų tarp sistemų pagrindu per JORA gali būti teikiami Frontex. Frontex platformoje jie vadinami laivų aptikimo paslauga (angl. VDS) ir veiklos nustatymo paslauga.

                     (c)

                     Stebint Žemę gautų laivų duomenų koreliacija
                     Laivų aptikimai, gauti iš SAR ir optinių vaizdų, koreliuojami su laivų duomenimis (pvz., AIS, LRIT ir LSS duomenimis). Taip galima apžvelgti, kurie laivai teikia ataskaitas nurodytoje vietovėje, o kurie ne. Ši informacija pateikiama dviem vektoriaus sluoksniais:

                                 —

                                 VDS koreliuojama su laivo pranešimų informacija (palydovo aptiktas laivas gali būti susietas su laivo pranešimų informacija ir taip identifikuotas) ir

                                 —

                                 VDS nekoreliuojama su laivo pranešimų informacija (palydovo aptiktas laivas negali būti susietas su laivo pranešimų informacija, todėl laivo neįmanoma identifikuoti).

                           Naudotojai gaus tik laivų pranešimų informacijos, kurios atžvilgiu jiems suteiktos atitinkamos prieigos teisės, koreliacijas.

               4.6.   Kitos su jūra susijusios informacijos platformos

         Agentūros sukūrė įvairias informacijos platformas, pagrįstas konkrečių naudotojų bendruomenių poreikiais ir įgaliojimais. Šios platformos, atsižvelgiant į poreikius ir prieigos teises, apima kai kuriuos pirmiau aprašytus duomenis ir priemones. Toliau pateiktos pagrindinės platformos.

                     (a)

                     EŽKA: EŽKA IMS pateikiama integruota informacija apie jūras, specialiai pritaikyta žuvininkystės kontrolei, kuria remiama valstybių narių žuvininkystės kontrolės veikla. Ji rengiama per EMSA sukurtą SEG.
                     EŽKA IMS gali tikruoju laiku integruoti ir sugretinti padėties duomenų rinkinius, surinktus tokiais kanalais kaip LSS, antžeminė AIS ir palydovinė AIS, taip pat LRIT ir VDS ataskaitos bei palydoviniai vaizdai, pateikti pasitelkiant „Copernicus“ jūrų stebėjimo paslaugą.
                     Programoje yra daug funkcijų ir bazinių duomenų rinkinių, kurie gali būti naudojami konkrečioms žuvininkystės kontrolės užduotims atlikti. Šios užduotys įvairios – nuo žvejybos veiklos ES ir regioninių žvejybos valdymo organizacijų vandenų stebėjimo iki patikimo pasaulinio istorinio laivų judėjimo informacijos šaltinio (neapsiribojant tik žvejybos laivais) teikimo NNN žvejybos laimikio sertifikatų patikrinimo tikslais (NNN reglamentas (13)).
                     Be to, integruojant su žuvininkyste susijusią informaciją apie jūrų sienas ir žvejybos rajonus ir, dar svarbiau, apie konkrečius žvejybos laivų vykdomos žvejybos veiklos požymius, pvz., Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) laivų rūšis, žvejybos įrankių rūšis, ES laivyno registro išorės žymas ir žvejybos leidimų informaciją, sudaromos sąlygos naudotis pažangiomis filtravimo ir paieškos funkcijomis. Teikiamos įvairios funkcijos:

                                 —

                                 Išmanioji paieška ir išplėstinė paieška.
                                 Išmanioji laivų paieška tikruoju laiku, naudojant įvairius ID. Išplėstinė paieška pagal platesnį požymių rinkinį (t. y. žvejybos įrankių rūšį, Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos ID), suteikianti galimybę susipažinti su ankstesnėmis geografinėmis koordinatėmis.

                                 —

                                 Vieno ir keleto kelių kūrimas.
                                 Pavienių ir kelių laivų atveju gali būti kuriami tikrojo laiko ir (arba) istoriniai keliai.
                                 Aukšto dažnio padėties duomenys ir gebėjimas sugretinti įvairius padėties duomenų šaltinius leidžia atlikti išsamią veiklos stebėseną (t. y. perkrovimo ir žvejybos veiklos, prieigos stebėseną).

                                 —

                                 Automatizuota elgsenos stebėsena.
                                 ABM įspėjimai grindžiami konkrečiais algoritmais, apibrėžtais pagal veiklos poreikius. ABM ypač naudinga nustatant laivus, patenkančius į uždaras zonas (t. y. RTC) arba tam tikrą elgesį (t. y. perkrovimą).

                                 —

                                 Eksportavimas ir siuntimas.
                                 Galima eksportuoti užklausų, pvz., kelio kūrimo, laivų paieškos ir ABM įspėjimų, rezultatus įvairiais formatais. Laivų geografines koordinates ir vietovės failus galima importuoti ir susieti su esamais laivais.

                     (b)

                     EMSA: SEG yra pagrindinė SafeSeaNet ir integruotųjų jūrų paslaugų, įskaitant automatizuotą elgsenos stebėseną, vizualizavimo platforma, skirta daugumai naudotojų bendruomenių. Integruotąsias jūrų paslaugas galima pasiekti naudojant SEG internetinę grafinę naudotojo sąsają, kuri prieinama staliniuose, nešiojamuosiuose ir mobiliuosiuose įrenginiuose (naudojant IMS programą). Šios paslaugos taip pat teikiamos informacijos mainų tarp sistemų sąsajose, kuriomis naudotojams suteikiama galimybė peržiūrėti integruotuosius duomenis savo sistemose ir gauti įspėjimus apie konkrečius iš anksto nustatytus stebėjimo atvejus.

                                 —

                                 SEG platforma.
                                 SEG platformoje integruojama ir sujungiama daug skirtingų rūšių duomenų, įskaitant galutinio naudotojo pateiktus duomenis, kad būtų galima susidaryti kuo išsamesnį ir naujesnį jūrų vaizdą. Tai yra specialiai naudotojo poreikiams pritaikyta paslauga, kuria galima lengvai ir pasirinktinai naudotis remiantis išskirtinių galimybių rinkiniu.

                                 —

                                 Duomenų šaltiniai.
                                 Duomenys gaunami iš: laivų stebėjimo sistemų (antžeminės AIS, LRIT ir LSS); palydovinės AIS pasaulinio srauto; Žemės stebėjimo palydovinių vaizdų ir susijusių produktų; sustiprintos paieškos ir gelbėjimo funkcijos (E-SARSURPIC); papildoma informacijos apie laivus ir reisus (pavojingos medžiagos, uostas, atliekos, saugumas ir su incidentais susijusi informacija); jūrlapių; meteorologinių ir okeanografinių duomenų. Išsamesnė informacija pateikiama 4.1, 4.2 ir 4.3 dalyse.

                                 —

                                 Įvairioms funkcijoms naudojami duomenys.
                                 Integruotosios jūrų paslaugos siūlomos visoms jūrų institucijoms ir jomis tenkinami įvairių funkcijų naudotojų poreikiai. Naudotojai gali dalytis aktualia ir su konkrečiomis funkcijomis susijusia informacija su kitomis nacionalinėmis, regioninėmis ir tarptautinėmis institucijomis misijų jūroje tikslais.

                                 —

                                 Naudotojų duomenys.
                                 Naudotojai taip pat gali pateikti savo duomenis, kurie gali būti koreliuojami su kitais duomenimis, tada atgal nusiunčiami jiems ir tiems, su kuriais jie nusprendžia dalytis šiais duomenimis.

                                 —

                                 Mastas ir geografinė aprėptis.
                                 Skirtingais geografiniais lygmenimis (nacionaliniu, regionų ir tarptautiniu) galima dalytis skirtinga informacija. Naudotojai gali pasirinkti gauti bendrą apžvalgą arba konkrečius duomenis, apimančius jiems labiausiai rūpimas sritis. Jie taip pat gali pateikti užklausą dėl konkretaus laikotarpio praeityje, kuris siekia net 36 mėnesius.

                                 —

                                 Prieigos teisių valdymas.
                                 Platinimo politiką nustato duomenų ir informacijos savininkai, laikydamiesi sudėtingų prieigos teisių valdymo taisyklių.

                                 —

                                 Automatizuota elgsenos stebėsena.
                                 Algoritmais pagrįsta ABM sistema analizuoja laivo geografines koordinates, kad nustatytų neįprastą ir ypatingą laivo elgesį. Naudotojai įspėjami automatiškai ir tikruoju laiku, kai nustatomi tam tikri elgesio modeliai.

                           Be to, pagrindinė Žemės stebėjimo produktų valdymo platforma yra Žemės stebėjimo duomenų centras. RPAS veiklos duomenų pagrindinė platforma yra RPAS duomenų centras.

                     (c)

                        Frontex:

                                 —

                                 EUROSUR.
                                 Remiantis Reglamentu (ES) 2019/1896 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos, Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR) yra Europos sienų ir pakrančių apsaugos tarnybų keitimosi informacija ir bendradarbiavimo vykdant sienų valdymo užduotis pagrindas. Ją sudaro keli elementai, įskaitant įvairias EUROSUR gretinimo paslaugas, kurios padeda rengiant Europos padėties vaizdo sistemą ir padeda valstybėms narėms apibrėžti nacionalinės padėties vaizdo sistemas. Jos grindžiamos bendru stebėjimo priemonių taikymu ir tarpžinybiniu bendradarbiavimu ES lygmeniu, įskaitant „Copernicus“ saugumo paslaugų teikimą („Copernicus“ sienų stebėjimo paslauga).
                                 Teikiant EUROSUR gretinimo paslaugas, renkami duomenys iš įvairių duomenų šaltinių ir platformų, jie apibendrinami ir sujungiami į pritaikytas informacijos paslaugas, susijusias su integruotuoju Europos sienų valdymu. Vėliau šios paslaugos teikiamos ES valstybių narių ir asocijuotųjų Šengeno šalių institucijoms ir kitiems partneriams.

                                 —

                                 JORA.
                                 EUROSUR priklausanti ataskaitų apie bendras operacijas teikimo priemonė naudojama duomenų srautams valdyti ir neskelbtiniems bei neslaptiems neklasifikuojamiems duomenims keistis tarp Frontex ir jos vidaus bei išorės suinteresuotųjų subjektų.
                                 2011 m. sausio mėn. Frontex pristatė JORA kaip internetinį keitimosi veiklos informacija sprendimą; nuo tada jis buvo nuolat plėtojamas ir ilgainiui palaipsniui buvo diegiamos naujos funkcijos. Dabar tai moderniausias keitimosi informacija, įskaitant veiklos statistiką ir asmens duomenis, sprendimas, sistemos naudotojams teikiantis įvairias EUROSUR gretinimo paslaugas. Naudojant JORA surinkta daugiau kaip pusė milijono ataskaitų, kuriomis labai prisidėta kuriant Europos padėties vaizdo sistemą.

               5.   GEBĖJIMŲ STIPRINIMAS IR MOKYMŲ KATALOGAS

         5.1.   Gebėjimų stiprinimas ir mokymas

         Bendros, standartizuotos ir palyginamos gebėjimų stiprinimo ir mokymo programos yra labai svarbios efektyviam ir veiksmingam bendradarbiavimui pakrančių apsaugos srityje. Siekdamas pradėti spręsti su šios srities švietimu ir mokymu susijusius uždavinius, Komisijos Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas 2015–2019 m. finansavo pakrančių apsaugos akademijų projektą (14) (Europos pakrančių apsaugos funkcijų akademijų tinklo projektas „ECGFA Net“).
         Pagrindinis šio projekto tikslas buvo stiprinti švietimo srities bendradarbiavimą vykdant pakrančių apsaugos funkcijas, palengvinti įvairių šias funkcijas vykdančių institucijų sąveiką ir bendradarbiavimą bei padidinti šios veiklos nuoseklumą ir veiksmingumą. Projektas apėmė mainų programą (įskaitant pareigūnų mainų darbo vietoje programą ir kitoms institucijoms skirtą mokymo kursų programą), sektorinės kvalifikacijų sistemos (angl. SQF) sukūrimą ir specialaus portalo sukūrimą.
         SQF tikslas – suteikti pakrančių apsaugos akademijoms galimybę palyginti kvalifikaciją. Tai savanoriška sistema, kuria apibūdinama, ką įvairių kvalifikacijų turėtojai turėtų žinoti, suprasti ir sugebėti atlikti tam tikrais lygmenimis, kad galėtų vykdyti su pakrančių apsaugos funkcijomis susijusias užduotis (15). Todėl SQF galėtų būti pagrindas rengiant pakrančių apsaugos akademijų švietimo ir gebėjimų stiprinimo programas, susijusias su bendradarbiavimu pakrančių apsaugos srityje ir bendromis operacijomis. SQF prieinama Europos pakrančių apsaugos funkcijų mokymo portale (16).
         Kadangi gebėjimų stiprinimas ir mokymas yra viena iš penkių pakrančių apsaugos tarnybų bendradarbiavimo sričių, trys agentūros integruoja atitinkamus projekto išdirbius ir rezultatus į esamą bendradarbiavimo sistemą.
         5.2.   Mokymų katalogas

         Pagrindinis mokymų katalogo tikslas – pateikti visų mokymo kursų, kuriuos šiuo metu vykdo trys agentūros, sąrašą. Valstybių narių prašymu kataloge išvardyti visi prieinami kursai, ne vien tie, kuriuose dalyvauja dvi ar daugiau agentūrų. Kai taikoma, sąrašuose taip pat nurodoma atitinkama bendradarbiavimo sritis, susijusi su tais mokymo kursais.
         Trumpa apžvalga padeda naudotojams nustatyti, ar prieinami kursai atitinka jų poreikius. Ši apžvalga gali apimti vieną ar daugiau šių aspektų:

                     —

                     kursų siekį,

                     —

                     kursų tikslus ir

                     —

                     tikslinę kursų auditoriją.

               Katalogas (prieinamas per specialią interneto platformą) yra suskirstytas į tiesiogiai ir per vieną iš agentūrų e. mokymosi platformų teikiamus mokymo kursus (17). Kiekvieno katalogo skyriaus pradžioje pateikiamos atitinkamos saityno nuorodos, kurias spustelėję naudotojai gali gauti išsamesnės informacijos apie kiekvieną iš išvardytų kursų, įskaitant išsamią informaciją apie tai, kaip dalyvauti tuose mokymo kursuose ir pateikti paraišką (18). Išsamesnės informacijos taip pat galima gauti susisiekus su atitinkama agentūra pateiktu el. pašto adresu.
         Dvi ar net visos trys agentūros parengė keletą mokymo kursų, kuriuos teikiant gali dalyvauti kiekvienos agentūros instruktoriai ir (arba) naudojama agentūrų įranga. Taip pat numatoma, kad ilgainiui bus rengiami papildomi bendri mokymo kursai, papildysiantys jau užbaigtus kursus.
         Kaip minėta pirmiau, išsamesnė informacija apie visus šiuos kursus pateikiama mokymų kataloge ir bus prieinama interneto platformoje.
         6.   GERIAUSIOS PATIRTIES GAIRĖS IR VADOVŲ KATALOGAS

         Geriausios patirties gairėmis ir vadovų katalogu siekiama sudaryti išsamų visų trijų, o ne tik dviejų ar daugiau agentūrų, turimų tokių dokumentų ir bendradarbiavimo pakrančių apsaugos srityje forumų gairių sąrašą. Kataloge vadovo naudotojams pateikiama trumpa kiekvieno dokumento apžvalga.
         Šiuo atžvilgiu ECGFF sukurtas daugiafunkcių operacijų jūroje koncepcijos modelis galėtų būti svarbus dalijantis pajėgumais, planuojant ir įgyvendinant daugiafunkces operacijas, dalijantis ištekliais ir kitais pajėgumais tiek, kiek tą veiklą koordinuoja atitinkamos agentūros ir tam pritaria atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos.
         Katalogas, kurį EŽKA valdo glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis dviem agentūromis ir Komisija, bus prieinamas interneto platformoje ir jame bus pateikta saityno nuoroda, kurią spustelėjus bus galima susipažinti su išsamesne informacija.
         7.   REGIONINIS, TARPTAUTINIS, DVIŠALIS IR DAUGIAŠALIS BENDRADARBIAVIMAS

         Visoje Europoje yra daug ilgalaikių regioninio, tarptautinio, dvišalio ir daugiašalio bendradarbiavimo susitarimų ir (arba) mechanizmų, apimančių įvairius su jūromis susijusius klausimus. Dauguma šių susitarimų apima kai kuriuos pakrančių apsaugos funkcijų aspektus ir daugelis jų taikomi už Europos ribų ir gali apimti keletą trečiųjų šalių. Taip pat yra daug įvairių labiau į vietos lygmenį orientuotų susitarimų ir mechanizmų, kurie taikomi kaimyninėms šalims dvišaliu ar daugiašaliu pagrindu.
         Su visais šiais mechanizmais susijęs teisinis pagrindas, taikymo sritis, sudėtingumas, įsipareigojimai, sankcijos ir pan. labai skiriasi. Kai kurios šalys gali turėti tvirtą teisinį pagrindą su aiškiai apibrėžtais įsipareigojimais ir ribotu susitariančiųjų šalių skaičiumi. Kiti mechanizmai, kalbant apie dalyvavimą, gali būti savanoriški, neprivalomi įsipareigojimų atžvilgiu ir gali būti atviri plačiam suinteresuotųjų subjektų ratui. Vadove nesiekiama suskirstyti mechanizmų į kategorijas ar kiekybiškai nustatyti dalyvių įsipareigojimų. Juo siekiama pateikti apžvalgą išvardijant mechanizmus, bendrą veiklos sritį ir suinteresuotuosius subjektus.
         Siekiant įvertinti didelę tokių mechanizmų įvairovę, vadove ir pridedamuose kataloguose bei informacijos suvestinėse išdėstomi ir išvardijami kai kurie pagrindiniai susitarimai, taip pat tam tikri kiti dvišaliai ir daugiašaliai susitarimai. Šiame sąraše, kuris bus pateiktas specialioje interneto platformoje, pateikiamas trumpas kiekvieno mechanizmo aukšto lygio aprašymas ir, jei taikoma, nuoroda į atitinkamą interneto svetainę. Be to, nurodomos šalys, dalyvaujančios kiekviename susitarime arba su juo susijusios.
         Nors šiuo sąrašu nesiekiama išsamiai apibūdinti kiekvieno galiojančio susitarimo, jame pateikiamas plataus masto reprezentatyvus pavyzdys to, kas jau sukurta ir įgyvendinta. Taip vadovo naudotojams pateikiami elementai, kurie galėtų būti jų pačių mechanizmų kūrimo pagrindas; tai pagrindinis principas ir vienas iš vadovo tikslų.
         Taip pat svarbi Europos Sąjungos jūrų saugumo strategija, kuri yra viena iš pagrindinių ES jūrų daugiašališkumo priemonių. Ja skatinamas visapusiškas, tarpsektorinis ir tarpvalstybinis, nuoseklus ir ekonomiškas požiūris Europos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis.
         Po to, kai buvo iš dalies pakeisti jų steigimo reglamentai, trys agentūros rėmė iniciatyvas dėl bendradarbiavimo pakrančių apsaugos srityje regionų lygmeniu, pvz., ECGFF ir Viduržemio jūros pakrantės apsaugos tarnybų forumą (angl. MCGFF).

            Europos pakrančių apsaugos tarnybų forumas

         Europos pakrančių apsaugos funkcijų forumas (19) yra savarankiškas, neprivalomas, savanoriškas, nepriklausomas ir nepolitinis forumas, turintis patirties sienų kontrolės srityje. Jame dalyvauja 22 ES valstybių narių ir dviejų Šengeno asocijuotųjų šalių pakrančių apsaugos institucijos, taip pat ES institucijų ir įstaigų, turinčių su ES pakrančių apsaugos funkcijomis susijusią kompetenciją, atstovai.
         Komisija ir agentūros rėmė ECGFF nuo jo įsteigimo 2009 m. Forumo pirmininkas renkamas rotacijos tvarka, jis atsakingas už metinės programos, apibrėžtos pirmininkavimo pradžioje, įgyvendinimą. Agentūros remia šios darbo programos įgyvendinimą, rengdamos bendrus teminius praktinius seminarus.
         Agentūros taip pat dalyvauja įvairiuose ECGFF įgyvendinamuose specialiuose projektuose, kad užtikrintų veiklos tęstinumą ir suderinamumą su jų darbu.
         8.   ŠALIŲ INFORMACIJOS SUVESTINĖS

         8.1.   Tikslas

         Pagrindinis šalių informacijos suvestinių tikslas – pateikti paprastą informacinį dokumentą, kuriame būtų išdėstyta tokia informacija:

                     (a)

                     nacionaliniai informacijos centrai ministerijose ir strateginiu lygmeniu, atitinkami jų kontaktiniai duomenys, t. y. el. paštas ir telefonas;

                     (b)

                     ministerijos, departamentai, agentūros ir organizacijos, dalyvaujantys vykdant įvairias pakrančių apsaugos funkcijas, jų adresas, kontaktiniai duomenys (telefonas ir el. paštas), kuriais galima kreiptis bet kuriuo metu, ir prireikus atitinkama interneto svetainė;

                     (c)

                     informacijos suvestinėje taip pat nurodoma „pagrindinė“ organizacija, atsakinga už kiekvieną pakrančių apsaugos funkciją, ir bet kuri kita organizacija, kuriai tenka su šiomis funkcijomis susijęs vaidmuo arba atsakomybė. Joje taip pat bus nustatyta, ar ir kada šis vadovaujamas vaidmuo pasikeis, atsižvelgiant į jūrų teritoriją (jurisdikciją) (t. y. teritorines jūras, gretimą zoną, išskirtinę ekonominę zoną ir atvirąją jūrą);

                     (d)

                     įvairių regioninių ir tarptautinių organizacijų, kurių veikloje dalyvauja šalis, sąrašas.

               Šalių informacijos suvestinės bus pateiktos specialioje interneto platformoje.
         8.2.   Naujausias turinys

         Šalių informacijos suvestines reikės dažnai atnaujinti, ypač valstybėms narėms pateikus naujus arba iš dalies pakeistus kontaktinius duomenis. Tokie pakeitimai bus pateikti interneto platformoje, kurią valdo EŽKA, glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis dviem agentūromis ir Komisija.

            (1)  „Tarpsektorinis“ apibrėžiamas kaip susijęs su pakrančių apsaugos funkcijomis, kurias vykdo bent dvi Europos Sąjungos agentūros (pavyzdžiui, žuvininkystės ir sienų kontrolės).

            (2)  Reglamento (ES) 2019/473 8 straipsnio 3 dalis; Reglamento (ES) 2019/1896 69 straipsnio 3 dalis; Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 2b straipsnio 3 dalis (2016 m. spalio 6 d. konsoliduota versija).

            (3)  „Incidentų paskatinti veiksmai“: institucijos budi, kad prireikus reaguotų į ad hoc situacijas, pvz., paieškos ir gelbėjimo atvejus.

            (4)  „Stebėsenos paskatinti veiksmai“: institucijos nuolat patruliuoja ir apžiūri jūrų baseinus, siekdamos nustatyti galimas neteisėtas situacijas, pvz., neteisėtos žvejybos veiklą ar laivus, susijusius su kontrabanda ar neteisėtu naftos išleidimu.

            (5)  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegiančia Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinančia Tarybos direktyvą 93/75/EEB (OL L 208, 2002 8 5, p. 10) (vėliau iš dalies pakeista), įdiegta Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistema, „kuri pagerintų jūrų laivų judėjimo saugumą bei efektyvumą, o tarnybos galėtų tinkamiau reaguoti į incidentus, avarijas ar potencialiai pavojingą padėtį jūroje, įskaitant paieškos ir gelbėjimo operacijas, kad būtų gerinama prevencija ir geriau aptinkama tarša iš laivų“.

            (6)  Direktyva 2002/59/EB .

            (7)  Išimtys taikomos pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiančio reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinančio reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006, 9 straipsnio 5 dalį (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

            (8)  http://marine.copernicus.eu/about-us/about-your-copernicus-marine-service/.

            (9)  www.emodnet.eu/what-emodnet.

            (10)  www.eumetsat.int/website/home/AboutUs/WhoWeAre/index.html.

            (11)  https://www.ecmwf.int/en/about/what-we-do/environmental-services/copernicus-atmosphere-monitoring-service.

            (12)  https://marine.copernicus.eu/access-data/myocean-viewer.

            (13)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008 nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (NNN reglamentas) (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

            (14)  Projektas buvo finansuojamas trimis etapais: EASME / EMFF / 2014 / 1.2.1.1; EASME / EMFF / 2016 / 1.2.1.11; EASME / EMFF / 2018 / 1.2.1.3.

            (15)  https://ecgff-trainingportal.efca.europa.eu/pages/100-what-is-sqfcgf-and-its-purpose.

            (16)  https://ecgff-trainingportal.efca.europa.eu/pages/99-visual-tool-of-the-sqfcgf.

            (17)  Dėl 2020 m. pandemijos tam tikri kursai buvo vykdomi internetinių seminarų formatu.

            (18)  Frontex mokymo kursai organizuojami daugiausia siekiant pasirengti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų (EBCG) grupės narių dislokavimui. Todėl tikimasi, kad valstybės narės reaguos į kvietimą paskirti dalyvius ir gautus kvietimus, o ne iš anksto nurodys savo pageidavimus lankyti skirtingus mokymo kursus.

            (19)  https://ecgff.emsa.europa.eu/.


title: 2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Ispanijos stabilumo programos

text:
               2021 7 29

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 304/38

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2021 m. birželio 18 d.
      kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Ispanijos stabilumo programos
      (2021/C 304/09)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,
      kadangi:

                  (1)

                  2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (2) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Tame komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID19 pandemijos, bendrosios išvengimo sąlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos atliktam vertinimui. Bendroji nukrypti leidžianti išlyga suteikė galimybę valstybėms narėms kovojant su COVID-19 krize pasinaudoti biudžeto lankstumu. Ja sudarytos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Pradėjus ją taikyti leidžiama laikinai nukrypti nuo kiekvienos valstybės narės vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. 2020 m. rugsėjo 17 d. komunikate dėl 2021 m. metinės tvaraus augimo strategijos Komisija paskelbė, kad bendroji nukrypti leidžianti išlyga 2021 m. bus ir toliau taikoma;

                  (2)

                  2020 m. liepos 20 d. Taryba priėmė Rekomendaciją (3) (toliau – 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija). Ja Ispanijai rekomenduota, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ja Ispanijai taip pat rekomenduota, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas;

                  (3)

                  2021 m. Tarybos rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos nurodyta, kad visus 2021 m. fiskalinė politika visose euro zonos valstybėse narėse turėtų likti remiamojo pobūdžio ir kad politikos priemonės turėtų būti pritaikytos prie konkrečių šalių aplinkybių ir taikomos laiku, laikinai ir tikslingai. Kai leis epidemiologinės ir ekonominės sąlygos, turėtų būti laipsniškai panaikintos neatidėliotinos priemonės, kartu kovojant su krizės socialiniu poveikiu ir poveikiu darbo rinkai. Valstybės narės turėtų vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Valstybės narės turėtų vykdyti reformas, kuriomis visų atžvilgiu būtų stiprinama sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptis, tinkamumas ir tvarumas;

                  (4)

                  2020 m. lapkričio 18 d. Komisija priėmė kokybiniu fiskalinių priemonių vertinimu pagrįstas nuomones dėl 2021 m. euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų. Komisija laikėsi nuomonės, kad apskritai Ispanijos biudžeto plano projektas atitinka 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacijoje išdėstytas fiskalinės politikos rekomendacijas ir kad dauguma biudžeto projekto plane nustatytų priemonių remiama ekonominė veikla esant dideliam neapibrėžtumui;

                  (5)

                  taikant priemonę „Next Generation EU“, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, bus užtikrinamas tvarus, įtraukus ir teisingas ekonomikos atsigavimas. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 (4), kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, įsigaliojo 2021 m. vasario 19 d. Pagal šią ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę bus teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Ji prisidės prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, ir padidins valstybių narių ekonomikos atsparumas ir potencialus augimas. Ji taip pat padės artimiausiu metu atkurti palankesnę viešųjų finansų būklę, o vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu prisidės prie viešųjų finansų tvarumo stiprinimo ir prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo;

                  (6)

                  2021 m. kovo 3 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė papildomų politikos gairių, kuriomis siekiama palengvinti fiskalinės politikos koordinavimą ir padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas. Bendra fiskalinės politikos kryptis, atsižvelgiant į nacionalinius biudžetus ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, 2021 m. ir 2022 m. turėtų išlikti remiamojo pobūdžio. Tuo pačiu metu tikintis, kad ekonominė veikla 2021 m. antrą pusmetį palaipsniui normalizuosis, valstybių narių 2022 m. fiskalinė politika vis dėlto turėtų tapti labiau diferencijuota. Formuojant valstybių narių fiskalinę politiką turėtų būti atsižvelgiama į ekonomikos atsigavimo padėtį, fiskalinį tvarumą ir būtinybę mažinti ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus. Kadangi būtina remti tvarų Sąjungos ekonomikos atsigavimą, valstybės narės, kurių tvarumo rizika nedidelė, savo biudžetus turėtų pajungti skatinamajai 2022 m. fiskalinei politikai išlaikyti, įvertinusios Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės poveikį. Didelę skolą turinčios valstybės narės turėtų vykdyti apdairią fiskalinę politiką, kartu išlaikydamos nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir naudodamosi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomiems kokybiškiems investicijų projektams ir struktūrinėms reformoms finansuoti. Kalbant apie laikotarpį po 2022 m., įgyvendinant fiskalinę politiką turėtų būti toliau atsižvelgiama į atsigavimo stiprumą, ekonominio neapibrėžtumo mastą ir fiskalinio tvarumo aspektus. Užtikrinti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu padės fiskalinės politikos perorientavimas, be kita ko, tinkamu metu laipsniškai panaikinant paramos priemones, siekiant apdairios vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinės būklės;

                  (7)

                  2021 m. kovo 3 d. komunikate Komisija taip pat išreiškė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų Sąjungos arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Remdamasi 2021 m. pavasario prognoze, 2021 m. birželio 2 d. Komisija laikėsi nuomonės, kad sąlygos, kurioms esant 2022 m bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą reikėtų toliau taikyti, o nuo 2023 m. jos taikymą nutraukti, yra įvykdytos. Nutraukus bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą bus toliau atsižvelgiama į konkrečių šalių padėtį;

                  (8)

                  2021 m. balandžio 30 d. Ispanija pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnį pateikė savo 2021 m. stabilumo programą;

                  (9)

                  remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2020 m. Ispanijos valdžios sektoriaus deficitas buvo 11,0 % bendrojo vidaus produkto (BVP), o valdžios sektoriaus bendroji skola padidėjo iki 120,0 % BVP. Metinis pirminio biudžeto balanso pokytis siekė 8,1 % BVP, įskaitant 4,0 % BVP ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių veikimą. Ispanija taip pat teikė likvidumo paramą įmonėms ir namų ūkiams (tokią kaip garantijos ir mokesčių atidėjimas, kurie neturi tiesioginio ir greito poveikio biudžetui), kurios vertė siekia 15 % BVP; Komisijos skaičiavimais, faktinis valstybės garantijų įsisavinimas 2020 m. maždaug prilygsta 8 % BVP;

                  (10)

                  2021 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Tame pranešime aptariama Ispanijos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus deficitas 2020 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o valdžios sektoriaus bendroji skola viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir tinkamu tempu nemažėjo. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas, o skolos kriterijaus nėra laikomasi;

                  (11)

                  2021 ir 2022 m. makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra realistiškas. 2021 m. 0,6 procentinio punkto BVP atotrūkį tarp Komisijos BVP augimo įverčių (5,9 %) ir 2021 m. stabilumo programos BVP augimo įverčių (6,5 %) galima paaiškinti šiek tiek skirtingais išlaidų profiliais, susijusiais su Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis. Komisija prognozuoja, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijos bus naudojamos laipsniškiau, tuo tarpu 2021 m. stabilumo programos makroekonominis scenarijus yra grindžiamas didesniu lėšų panaudojimu laikotarpio pradžioje, o tai lems didesnį ekonomikos augimą. 2022 m. projekcijos iš esmės sutampa, išskyrus tik nedidelį neatitikimą;

                  (12)

                  2021 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės nuo 11,0 % BVP 2020 m. iki 8,4 % BVP 2021 m., o skolos santykis su BVP 2021 m. sumažės iki 119,5 % BVP. Pagal 2021 m. stabilumo programą 2021 m. pirminio biudžeto balanso pokytis, palyginti su iki krizės buvusiu lygiu (2019 m.), turėtų siekti 5,8 % BVP, atsižvelgiant į ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Šios projekcijos viršija Komisijos 2021 m. pavasario prognozę, kurioje numatomas 7,6 % BVP deficitas. Skirtumą galima paaiškinti valdžios sektoriaus išlaidų projekcijų skirtumu. Visų pirma Komisija prognozuoja, kad valdžios sektoriaus išlaidos socialiniams pervedimams ir kitos išlaidos bus mažesnės, nei prognozuojama stabilumo programoje;

                  (13)

                  reaguodama į COVID-19 pandemiją ir susijusį ekonomikos nuosmukį, Ispanija ėmėsi biudžeto priemonių, kad sustiprintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų COVID-19 pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Šis ryžtingas politikos atsakas sušvelnino BVP susitraukimą, o tai savo ruožtu apribojo valdžios sektoriaus deficito ir valdžios sektoriaus skolos augimą. Fiskalinėmis priemonėmis turėtų būti kuo labiau padidinta parama atsigavimui, neužbėgant už akių būsimoms fiskalinėms trajektorijoms. Todėl turėtų būti stengiamasi, kad šios priemonės netaptų nuolatinė našta viešiesiems finansams. Nustačiusios nuolatines priemones valstybės narės turėtų tinkamai jas finansuoti, kad užtikrintų neutralų poveikį biudžetui vidutinės trukmės laikotarpiu. Priemonės, kurių Ispanija ėmėsi 2020 m. ir 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020–2021 m. laikotarpiu, yra laikinos arba joms yra kompensacinių priemonių;

                  (14)

                  2021 m. stabilumo programoje daroma prielaida, kad bus vykdomos investicijos ir reformos, finansuojamos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis, sudarančiomis 0,04 % BVP 2020 m., 1,8 % 2021 m., 1,9 % 2022 m., 1,4 % 2023 m. ir 0,1 % 2024 m. Planuojama, kad beveik visas finansavimas iš Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės lėšų bus panaudotas 2021 m. stabilumo programos laikotarpiu, nes apie 95 % Ispanijai skirtų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijų bus panaudota 2021–2023 m. 2021 m. stabilumo programoje taip pat nurodyta galimybė vėlesniu etapu prašyti 6,3 % BVP vertės paskolų pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. Tai galėtų padvigubinti Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano apimtį. Tačiau 2021 m. stabilumo programos fiskalinės projekcijos neapima tiesioginio Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijų poveikio išlaidų ir pajamų planams, o tik netiesioginį poveikį pajamoms, susijusį su didesniu BVP augimu. Į Komisijos 2021 m. pavasario prognozę įtraukiamos ne visos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijos, Ispanijos suplanuotos savo biudžeto projekcijose iki 2022 m., dėl skirtingų prielaidų, kada projektai pagal Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą pasieks etapą, kai išlaidos bus iš tikrųjų patiriamos ir taip pat ims daryti poveikį BVP augimui;

                  (15)

                  Reglamente (EB) Nr. 1466/97 nustatyti fiskalinio koregavimo rodikliai turi būti vertinami atsižvelgiant į dabartines aplinkybes. Pirma, gamybos apimties atotrūkio įverčius gaubia didelis neapibrėžtumas. Antra, reikia, kad fiskalinę politiką būtų galima greitai pritaikyti prie COVID-19 pandemijos raidos ir, kai pavojus sveikatai sumažės, nuo pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju būtų pereita prie tikslingesnių priemonių. Trečia, šiam laikotarpiui būdingas reikšmingas politikos atsakas siekiant remti ekonominę veiklą. Esant dideliems pervedimams iš Sąjungos biudžeto (pavyzdžiui, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę), nustatyti rodikliai neapima visos paskatos, kurią fiskalinė politika teikia ekonomikai. Atsižvelgiant į tai, panašu, kad struktūrinis balansas dabartinėmis aplinkybėmis nėra tinkamas rodiklis. Išlaidų kriterijus taip pat turi būti pritaikytas (5) ir papildytas papildoma informacija, kad būtų galima visapusiškai įvertinti fiskalinės politikos kryptį;

                  (16)

                  vadovaujantis panašiu požiūriu į tą, kurio laikomasi vertinant 2021 m. biudžeto planų projektus, į bendrąsias išlaidas nebuvo įtrauktos laikinos neatidėliotinos priemonės. Šiomis su krize susijusiomis laikinomis neatidėliotinomis priemonėmis remiamos sveikatos sistemos ir darbuotojams bei įmonėms kompensuojamos dėl izoliavimo priemonių ir tiekimo grandinės sutrikimų prarastos pajamos; ar valdžios institucijos jas atšauks, priklauso nuo to, kada normalizuosis visuomenės sveikatos ir ekonominė padėtis. Siekiant dabartinėmis sąlygomis įvertinti bendrą fiskalinės politikos kryptį, į atitinkamas bendrąsias išlaidas turėtų būti įtraukti dideli pervedimai iš Sąjungos biudžeto (pavyzdžiui, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę). Taigi bendra fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones), įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytis. Be bendros fiskalinės politikos krypties, analizės tikslas taip pat yra įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais. Dėl tos priežasties ypatingas dėmesys skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų ir investicijų raidai;

                  (17)

                  2021 m. Ispanijos stabilumo programoje planuojama, kad jos valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. sumažės iki 5,0 % BVP, daugiausiai dėl 2020 m. ir 2021 m. priimtų laikinų paramos priemonių nutraukimo. Planuojama, kad 2022 m. skolos santykis su BVP padidės iki 115,1 % BVP. Šios projekcijos iš esmės atitinka Komisijos 2021 m. pavasario prognozę. Remiantis Komisijos 2021 m. pavasario prognoze ir pirmiau nurodytus iššūkius atspindinčia konkrečia metodika, bendra fiskalinės politikos kryptis, įskaitant tiek nacionalinio, tiek Sąjungos biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai 2022 m., sudarys -0,5 % BVP (6). Prognozuojama, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis padidės 0,6 procentinio punkto BVP. Prognozuojama, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės 0,2 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį (7). Prognozuojama, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 0,4 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

                  (18)

                  itin svarbi valstybių narių biudžeto priemonių kokybė. Fiskalinės struktūrinės reformos, kuriomis siekiama gerinti nacionalinių biudžetų sudėtį, gali paremti potencialų augimą, suteikti labai reikalingų fiskalinio manevravimo galimybių ir padėti užtikrinti fiskalinį tvarumą ilgesniu laikotarpiu, be kita ko, atsižvelgiant į klimato kaitą ir iššūkius sveikatos srityje. Kalbant apie pajamas, COVID-19 krizė padidino reformų svarbą siekiant veiksmingesnių ir teisingesnių viešųjų pajamų sistemų. Kalbant apie išlaidas, krizės sąlygomis tapo dar svarbiau didinti tvarių ir augimą skatinančių investicijų lygį bei kokybę tokiu būdu, kad būtų siekiama augimo potencialo bei ekonominio ir socialinio atsparumo didinimo ir dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslų. Nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai suteiks galimybę pagerinti nacionalinių biudžetų sudėtį;

                  (19)

                  2021 m. stabilumo programos vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto planuose numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 4,0 % 2023 m. iki 3,2 % BVP 2024 m. Neplanuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos 2021 m. stabilumo laikotarpį vėl taps mažesnis už 3 % BVP. Remiantis 2021 m. stabilumo programa, bendra fiskalinės politikos kryptis, įskaitant tiek nacionalinio, tiek Sąjungos biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai, 2023 m. ir 2024 m. vidutiniškai sudarys +0,9 % BVP. Prognozuojama, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis sumažės 0,9 procentinio punkto BVP. Prognozuojama, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės neutralų poveikį (8). Prognozuojama, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį. Dabartinis 10 metų vidutinio nominaliojo potencialaus augimo įvertis yra 2½ %. Tačiau šis įvertis neapima reformų, kurios numatytos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane ir dėl to gali padidinti potencialų Ispanijos ekonomikos augimą, poveikio;

                  (20)

                  Planuojama, kad skolos santykis su BVP sumažės nuo 113,3 % BVP 2023 m. iki 112,1 % BVP 2024 m. Atsižvelgiant į didelį skolos santykį su BVP, kuris, prognozuojama, ilgainiui turėtų tik laipsniškai mažėti, remiantis naujausia skolos tvarumo analize laikoma, kad vidutinės trukmės laikotarpiu Ispanijai gresia didelė rizika fiskaliniam tvarumui;

                  (21)

                  atsižvelgiant į šiuo metu vis dar išimtinai didelį neapibrėžtumo mastą, fiskalinės politikos gairės ir toliau turėtų būti daugiausia kokybinio pobūdžio ir, teikiant vidutinės trukmės laikotarpio gaires, apimti tam tikrus diferencijuotus kiekybinius elementus. 2022 m., jeigu neapibrėžtumo mastas jau bus pakankamai sumažėjęs, turėtų būti pateiktos vėlesniems metams skirtos tikslesnės kiekybinės gairės;

                  (22)

                  Taryba įvertino 2021 m. stabilumo programą ir veiksmus, kurių Ispanija ėmėsi atsižvelgdama į 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją,

            REKOMENDUOJA ISPANIJAI:

         1.

            2022 m. pasinaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

         2.

            Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu. Tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą.

         3.

            Ypatingą dėmesį skirti viešųjų finansų – tiek biudžeto pajamų, tiek išlaidų – sudėčiai, taip pat biudžeto priemonių kokybei, kad būtų užtikrintas tvarus ir įtraukus atsigavimas. Pirmenybę teikti tvarioms ir augimą skatinančioms investicijoms, visų pirma toms, kuriomis remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka. Pirmenybę teikti fiskalinėms struktūrinėms reformoms, kurios padės finansuoti viešosios politikos prioritetus ir didinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, be kita ko, kai aktualu, visų atžvilgiu stiprinant sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptį, tinkamumą ir tvarumą.

         Priimta Liuksemburge 2021 m. birželio 18 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            J. LEÃO

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

         (3)  2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija dėl 2020 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Ispanijos stabilumo programos (OL C 282, 2020 8 26, p. 54).

         (4)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

         (5)  Visų pirma ketverių metų investicijų išlyginimas, naudojamas išlaidų kriterijui apskaičiuoti, neleidžia tinkamai įvertinti fiskalinės paramos atsigavimui, kuri teikiama vykdant nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

         (6)  Neigiamas rodiklio ženklas atitinka per didelį pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją fiskalinę politiką.

         (7)  Prognozuojama, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,5 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

         (8)  Prognozuojama, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,2 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.