title: 2018 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacija dėl 2018 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2018 m. Vokietijos stabilumo programos

text:
               10.9.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 320/19

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2018 m. liepos 13 d.
      dėl 2018 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2018 m. Vokietijos stabilumo programos
      (2018/C 320/05)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,
      atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
      atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
      atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
      atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
      kadangi:

                  (1)

                  2017 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2018 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2018 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2017 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Vokietija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią datą Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2018 m. kovo 22 d.2018 m. gegužės 14 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (3) (toliau – euro zonai skirta rekomendacija);

                  (2)

                  kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Vokietija turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose;

                  (3)

                  2018 m. kovo 7 d. paskelbta 2018 m. Vokietijos ataskaita. Joje įvertinta Vokietijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2017 m. liepos 11 d. Tarybos priimtas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas (4), veiksmai, kurių Vokietija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, ir Vokietijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2018 m. kovo 7 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Vokietijoje yra susidarę makroekonominiai disbalansai. Visų pirma didelis nuolatinis einamosios sąskaitos perteklius turi tarpvalstybinių pasekmių ir rodo, kad tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose investicijų lygis, palyginti su santaupomis, yra pernelyg mažas. Perteklius, susijęs daugiausia su Sąjungai nepriklausančiomis šalimis, nuo 2016 m. šiek tiek sumažėjo ir numatoma, kad ateityje jis palaipsniui mažės dėl atsigaunančios vidaus paklausos, tačiau prognozuojamu laikotarpiu išliks kaip niekad didelis. Nors pastaruoju metu augimą ėmė lemti didesnė vidaus paklausa, vartojimas ir investicijos, palyginti su BVP, yra vangūs, nepaisant palankių ciklinių ir finansinių sąlygų ir investicijų į infrastruktūrą poreikio, kuriam patenkinti gali būti išnaudota fiskalinio manevravimo galimybė. Siekiant padidinti viešąsias investicijas buvo imtasi priemonių, tačiau kol kas šios pastangos rezultatų nedavė – tvarios viešųjų investicijų, palyginti su BVP, didėjimo tendencijos nematyti. Pažanga įgyvendinant kitų sričių rekomendacijas taip pat nedidelė;

                  (4)

                  Vokietija pateikė savo 2018 m. nacionalinę reformų programą 2018 m. balandžio 30 d., o savo 2018 m. stabilumo programą – 2018 m. balandžio 19 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

                  (5)

                  į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (toliau – ESI fondai) programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (5) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

                  (6)

               šiuo metu Vokietijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2018 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato 2018–2021 m. pasiekti 1–1
                      % BVP biudžeto perteklių. Numatyta, kad vidutinės trukmės biudžeto tikslo, t. y. 0,5 % BVP struktūrinio deficito, bus ir toliau laikomasi su atsarga visą programos laikotarpį. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis su BVP laipsniškai mažės ir 2021 m. sudarys 53 %. Nors į stabilumo programą įtraukta ir joje apibūdinta keletas 2018 m. kovo mėn. koalicijos susitarime numatytų priemonių, kurios 2018–2021 m. laikotarpiu sudaro maždaug 1
                      % BVP, jos į stabilumo programos projekcijas dar neįtrauktos, nes dar nėra priimtos. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos ir kurio dar nepatvirtino nepriklausoma įstaiga, yra tikėtinas (6). Remiantis Komisijos 2018 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas 2018 m. pasieks maždaug 1,2 % BVP perteklių, o 2019 m. – 1,0 % BVP, taigi viršys vidutinės trukmės biudžeto tikslą. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus bendroji skola toliau užtikrintai mažės. Apskritai Taryba mano, kad pagal prognozę 2018 ir 2019 m. Vokietija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Be to, dar yra galimybių laikantis vidutinės trukmės biudžeto tikslo pasinaudoti fiskaline ir struktūrine politika siekiant tvariai padidinti viešąsias ir privačiąsias investicijas, visų pirma į švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas;

                  (7)

                  realiosios viešosios investicijos 2015–2017 m. stabiliai didėjo. Ši tendencija rodo, kad Vyriausybė siekia didinti investicijas. Viešosios investicijos didėja, tačiau kaip BVP dalis tas padidėjimas vis dar yra kuklus, o savivaldybės, kaip ir anksčiau, vis atideda investicijas (maždaug 4 % BVP). Viešasis kapitalas kaip BVP dalis vis dar mažėja dėl neigiamų grynųjų savivaldybių lygmens investicijų (maždaug 6 mlrd. EUR per metus 2010–2016 m.). Siekiant pašalinti savivaldybių lygmens investicijų trūkumą, per ateinantį dešimtmetį reikėtų 0,3 % BVP papildomų metinių viešųjų investicijų. Investicijos kaip valdžios sektoriaus kapitalo dalis ir viešosios investicijos kaip viešųjų išlaidų dalis yra mažesnės už euro zonos vidurkį. 2017 m. pradėjo veikti paslaugų agentūra, įsteigta siekiant remti viešąsias savivaldybių lygmens investicijas, tačiau reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų išspręsta investicijų trūkumo problema. Šie pokyčiai, taip pat teigiama biudžeto būklė rodo, kad esama galimybių didinti investicijas visais valdžios lygmenimis, visų pirma regionų ir savivaldybių lygmeniu;

                  (8)

                  viešosios išlaidos švietimui 2016 m. toliau sudarė 4,2 % BVP, t. y. mažiau už 4,7 % Sąjungos vidurkį. Išlaidos švietimui ir moksliniams tyrimams 2016 m. toliau sudarė 9,0 % ir nesiekė 10 % nacionalinio tikslo. Tai atitinka apskaičiuotą maždaug 33 mlrd. EUR investicijų deficitą. Nors realiosios išlaidos švietimui padidėjo, išlieka didelis investicijų trūkumas. Be to, didėjantis moksleivių skaičius, mokytojų trūkumas ir tolesnis ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų plėtojimas kelia problemų, kurioms spręsti reikės atitinkamo viešojo finansavimo. Siekiant užtikrinti Vokietijos potencialų augimą, būtina padidinti išlaidas švietimui ir moksliniams tyrimams bei inovacijoms;

                  (9)

                  pažanga Vokietijos ekonomikos skaitmeninimo srityje vyksta lėtai ir šalis susiduria su didelėmis problemomis. Akivaizdi miesto ir kaimo skaitmeninė atskirtis, susijusi su sparčiojo interneto (naujos kartos iki 30 Mbit prieigos) aprėptimi (kuri siekia tik 54 % kaimo vietovėse). Vokietija atsilieka itin didelio pralaidumo plačiajuosčio ryšio (> 100 Mbit) diegimo srityje. Tik nedidelėje Vokietijos teritorijos dalyje (7,3 %) yra įdiegti spartieji šviesolaidžio tinklai, palyginti su 26,8 % Sąjungos vidurkiu. Vietoj to, rinkoje dominuojantys senbuviai ir toliau yra linkę rinktis esamų varinių kabelių tinklų tobulinimu (vectoring) grindžiamą technologinį sprendimą. Daugelis paslaugų priklauso nuo labai didelės spartos ryšio ir 2017 m. 25,3 % Vokietijos įmonių manė, kad jų interneto ryšys yra pernelyg lėtas faktiniams jų verslo poreikiams patenkinti. Tokio ryšio trūkumas stabdo investicijas, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, kurių daugelis yra įsikūrusios kaimo vietovėse ir priemiesčiuose. Skaitmeninių viešųjų paslaugų ir e. sveikatos srities rezultatai taip pat gerokai prastesni už Sąjungos vidurkį;

                  (10)

                  įmonių investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą didėja ir Vokietija priartėjo prie strategijoje „Europa 2020“ jai nustatyto mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumo tikslo. Tačiau investicijos vis daugiau sutelkiamos didelėse įmonėse ir vidutinio lygio ir (arba) aukštųjų technologijų gamybos sektoriuje, o investicijų dalis mažosiose ir vidutinėse įmonėse mažėja. Buvo imtasi įvairių verslumą skatinančių priemonių, visų pirma pritraukiant privačiąsias investicijas į rizikos kapitalą. Vis dėlto Vokietijos rizikos kapitalo rinka tebėra mažiau išvystyta nei kitų tarptautinių inovacijų srities lyderių;

                  (11)

                  nepaisant tam tikro pagerėjimo pastaraisiais metais, Vokietijos mokesčių sistema tebėra neveiksminga, visų pirma dėl jos sudėtingumo ir dėl to, kad ji iškraipo sprendimų, pavyzdžiui, dėl investavimo, finansavimo ir dalyvavimo darbo rinkoje, priėmimą. Siekdama surinkti daugiau pajamų, Vokietija gana daug dėmesio skiria tiesioginiams mokesčiams ir esama galimybių sumažinti iškraipomąjį poveikį turinčius tiesioginius mokesčius pereinant prie mažesnį iškraipomąjį poveikį turinčių turto, paveldėjimo ir vartojimo mokesčių. 2015 m. darbo pajamų mokesčių ir socialinių įmokų lygis buvo šeštas pagal dydį Sąjungoje. Kapitalo sąnaudos ir efektyvusis vidutinis įmonių pelno mokesčio tarifas (kuris įvairiuose regionuose skiriasi) yra vieni didžiausių Sąjungoje (28,2 % šalies lygmeniu, palyginti su 20,9 % Sąjungos vidurkiu). Dėl įmonių pelno mokesčio, vietos prekybos mokesčio ir solidarumo mokesčio sąveikos įmonių pelno mokesčio sistema yra sudėtinga, reikalauja didelių mokesčių administravimo sąnaudų ir iškraipo investicijų lygį ir vietą. Be to, įmonių pelno mokestis iškraipo finansavimo sprendimus, didindamas finansavimo prisiimant skolų patrauklumą. Šis iškraipymas yra septintas pagal dydį Sąjungoje. Jei nuosavo kapitalo išlaidos būtų sumažintos, tai galėtų padidinti privačiąsias investicijas ir sustiprinti gana menkai išvystytą rizikos kapitalo rinką. Be to, išlieka gana griežtos nuostolių perkėlimo nuostatos, kuriomis suma apribojama 60 % apmokestinamųjų pajamų per konkrečius metus;

                  (12)

                  reguliavimas Vokietijoje vis dar yra labai griežtas, visų pirma labai griežtai reguliuojamos verslo paslaugos, reglamentuojamosios profesijos ir tarpvalstybinio paslaugų teikimo administraciniai formalumai. Pagrindiniai apribojimai taikomi, be kita ko, juridiniam statusui ir akcijų valdymui. Veiklos keitimo lygis pagrindinių verslo paslaugų sektoriuose, tokiuose kaip teisės, apskaitos, architektūros ir inžinerijos, yra mažesnis už Sąjungos vidurkį, o bendrasis veiklos lygis tuose sektoriuose didesnis už vidurkį – tai leidžia daryti prielaidą, kad juose yra mažesnis konkurencinis spaudimas. Kadangi paslaugos yra tarpiniai ištekliai, ne taip griežtai reguliuojamos paslaugos didina našumą galutinės grandies paslaugoms imliuose sektoriuose;

                  (13)

                  Vokietijos darbo rinkos rezultatai buvo labai geri. 2017 m. ketvirtą ketvirtį nedarbas sumažėjo iki rekordiškai mažo 3,6 % lygio, o užimtumas pasiekė 79,8 %. Jaunimo nedarbo lygis (6,8 % 2017 m.) yra vienas mažiausių Sąjungoje. Vokietijoje didėja kvalifikuotos darbo jėgos trūkumas, kita vertus, tam tikrų grupių darbo rinkos potencialas išlieka nepakankamai išnaudotas. Ne visą darbo dieną dirbančiųjų, visų pirma moterų ir migrantų kilmės bei priežiūros pareigų turinčių asmenų, dalis yra viena didžiausių Sąjungoje. Pagrindiniai moterų darbo ne visą darbo dieną veiksniai yra paskatos nedirbti daugiau valandų, taip pat vaikų priežiūros paslaugų ir visos dienos mokyklų trūkumas ir kt. Paskatas nedirbti daugiau valandų dar labiau didina specialios mokesčių taisyklės, visų pirma taikomos antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui ir mažai uždirbantiems darbuotojams, ir saistomasis smulkiam darbui nustatytos 450 EUR darbo užmokesčio ribos poveikis. Vokietijoje yra vienas didžiausių darbo jėgos mokesčių pleištų mažas pajamas gaunantiems asmenims, dauguma kurių yra moterys. Šalyje didelis ne visą darbo dieną dirbančių moterų lygis ir vienas didžiausių Sąjungoje ne visą darbo dieną dirbančių moterų ir vyrų dalies skirtumų (37,5 %, palyginti su 23,1 % Sąjungos vidurkiu). Tai prisideda prie labai didelio vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo Vokietijoje;

                  (14)

                  nominalus darbo užmokesčio augimas 2017 m. išliko nuosaikus – 2,4 %, nepaisant rekordiškai mažo nedarbo lygio ir didelio laisvų darbo vietų lygio. Šį palyginti nedidelį lygį iš dalies sąlygoja lėtas našumo didėjimas paslaugų sektoriuje, reta derybų dėl kolektyvinių sutarčių praktika kai kuriuose sektoriuose ir sumažėjęs struktūrinis nedarbas. Reakcija į infliacijos padidėjimą buvo nedidelė – realusis darbo užmokestis sumažėjo nuo 1,8 % 2016 m. iki 0,7 % 2017 m. Nuo 2018 m. pradžios galiojančios kolektyvinės sutartys gali šiek tiek paskatinti darbo užmokesčio didėjimą; reikėtų stebėti šios srities pokyčius. Mažai uždirbančių asmenų dalis tebėra didelė ir esama galimybių padidinti dirbamų valandų skaičių apatiniuose darbo užmokesčio skalės deciliuose. Padidėjusi imigracija nesustabdė darbo užmokesčio augimo mažesnį darbo užmokestį gaunančių asmenų grupėse. 2015 m. įvedus teisės aktais nustatytą bendrą minimalųjį darbo užmokestį ir jį padidinus 2017 m., padidėjo darbo užmokestis darbo užmokesčio skalės apačioje. Be darbo užmokesčio didinimo, šiuo metu vykstančiame derybų dėl darbo užmokesčio raunde socialiniai partneriai daugiausia dėmesio skiria darbo laiko lankstumui;

                  (15)

                  apskritai Vokietijos socialinės apsaugos sistema yra patikima. Vis dėlto iki 2015 m. visų gyventojų skurdo rizikos lygis nuolat didėjo ir tik 2016 m. ši tendencija nežymiai pasisuko priešinga linkme. Pajamų nelygybė 2015 m. taip pat pradėjo mažėti, kaip matyti iš nežymiai sumažėjusio pajamų kvintilio dalies santykio dėl skurdesnių namų ūkių pajamų padidėjimo. 2016 m. šiek tiek pagerėjo su dirbančiųjų skurdu susijusi padėtis, tačiau tą pagerėjimą pajuto tik vyrai;

                  (16)

                  Vokietija gali gerinti vyresnio amžiaus darbuotojų dalyvavimą darbo rinkoje – tai padidintų senatvės pajamas, paskatintų potencialios gamybos apimties didėjimą, padėtų prisitaikyti prie įtemptos darbo rinkos ir sumažintų poreikį taupyti senatvei. Šiuo metu fiskalinio tvarumo rizika yra maža, daugiausia dėl palyginti didelio pirminio pertekliaus. Vis dėlto 2018 m. visuomenės senėjimo ataskaitoje numatoma, kad Vokietijoje iki 2070 m. išlaidų pensijoms padidėjimas bus vienas didžiausių Sąjungoje. 2016 m. skurdo rizika senatvėje (t. y. sulaukus daugiau nei 65 metų) buvo 17,6 % – didesnė už 14,7 % Sąjungos vidurkį. Numatoma, kad ateityje mažėsiantis valstybinių pirmosios pakopos pensijų adekvatumas padidins skurdo riziką senatvėje, visų pirma mažai uždirbusių asmenų, pagal netipiškas darbo sutartis dirbusių asmenų ir asmenų, kurių karjeroje buvo pertraukų. Vyrų ir moterų pensijų skirtumas yra vienas didžiausių Sąjungoje. Be to, nors 60–64 m. darbuotojų užimtumo lygis (58,4 % 2017 m.) buvo vienas didžiausių Sąjungoje, 65–69 m. darbuotojų užimtumas buvo viduriniajame valstybių narių trečdalyje (16,1 %);

                  (17)

                  socioekonominė padėtis išlieka svarbus mokymosi rezultatų ir integracijos į darbo rinką veiksnys. Tarptautinio moksleivių vertinimo programos 2015 m. duomenimis, gamtos mokslų srities rezultatų skirtumas tarp žemiausių ir aukščiausių socialinių kvartilių prilygsta trejiems mokymosi metams. Nacionaliniai duomenys taip pat patvirtina didelę priklausomybę nuo socialinės ir ekonominės padėties ir pradinio ugdymo srityje. Ypatingų problemų kyla migrantų kilmės moksleiviams. Palyginti su šalyje gimusiais moksleiviais, kur kas didesnė tikimybė, kad jų pagrindiniai gebėjimai bus prastesni, jie nebaigs mokyklos ar mes universiteto studijas. Be to, ne iki galo išnaudojamas migrantų kilmės asmenų darbo rinkos potencialas. 2017 m. ne Sąjungos piliečių užimtumo lygis (20–64 m.) buvo daugiau nei 27 procentiniais punktais mažesnis nei Vokietijos piliečių (ne Sąjungos piliečių moterų – beveik 32 procentiniais punktais mažesnis). Susirūpinimą dėl darbuotojų darbo rinkos rezultatų ateityje kelia darbuotojų dalyvavimas suaugusiųjų mokymosi programose, visų pirma 7,5 milijono žemos kvalifikacijos suaugusiųjų, kuriems trūksta pagrindinių skaitymo ir rašymo įgūdžių;

                  (18)

                  2018 m. Europos semestro kontekste Komisija atliko išsamią Vokietijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2018 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2018 m. stabilumo programą, 2018 m. nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių Vokietija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socioekonominei Vokietijos politikai, bet ir tai, kokiu mastu jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą;

                  (19)

                  atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2018 m. stabilumo programą ir laikosi nuomonės (7), kad Vokietija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto;

                  (20)

                  atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2018 m. nacionalinę reformų programą ir 2018 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose,

            REKOMENDUOJA Vokietijai 2018–2019 m. imtis šių veiksmų:

                  1.

                  laikantis vidutinės trukmės biudžeto tikslo pasitelkti fiskalinę ir struktūrinę politiką siekiant tvariai padidinti viešąsias ir privačiąsias investicijas, visų pirma į švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas visais valdžios lygmenimis, ypač regionų ir savivaldybių lygmeniu. Padidinti pastangas siekiant užtikrinti itin didelio pralaidumo plačiajuosčio ryšio infrastruktūros prieinamumą visoje šalyje. Gerinti mokesčių sistemos veiksmingumą ir didinti jos palankumą investicijoms. Stiprinti verslo paslaugų ir reglamentuojamųjų profesijų konkurenciją.

                  2.

                  Mažinti paskatas nedirbti daugiau valandų, taip pat mažinti didelį mokesčių pleištą, visų pirma mažai uždirbančių ir antrųjų šeimoje uždirbančių asmenų. Imtis priemonių profesinio gyvenimo ilgėjimui skatinti. Sudaryti sąlygas skatinti spartesnį darbo užmokesčio augimą, kartu atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį. Gerinti palankių sąlygų neturinčių grupių švietimo rezultatus ir įgūdžių lygį.

         Priimta Briuselyje 2018 m. liepos 13 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            H. LÖGER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

         (3)  OL C 179, 2018 5 25, p. 1.

         (4)  OL C 261, 2017 8 9, p. 1.

         (5)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

         (6)  Pagal Ekonomikos ir energetikos ministerijos, Finansų ministerijai pritarus, priimtą Reglamentą dėl federalinės vyriausybės ekonominių projekcijų (Vorausschätzungsverordnung), kuris galioja nuo 2018 m. liepos mėn., Bendrų ekonominių prognozių projekto grupė (Gemeinschaftsdiagnose) buvo pripažinta nepriklausoma įstaiga, atsakinga už ekonominių projekcijų, kuriomis grindžiami biudžeto planų projektai ir stabilumo programos pagal Ekonominių projekcijų įstatymą (Vorausschätzungsgesetz), vertinimą.

         (7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


title: 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje

text:
               21.12.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 460/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2018 m. gruodžio 4 d.
      dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje
      (2018/C 460/01)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      kadangi:

                  (1)

                  2017 m. birželio 16 d. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 121 straipsnio 4 dalį Taryba nusprendė, kad 2016 m. Rumunijoje buvo didelis pastebėtas nukrypimas nuo -1 % BVP vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Atsižvelgdama į nustatytą didelį nukrypimą, 2017 m. birželio 16 d. ji Rumunijai pateikė rekomendaciją imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2017 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o tai atitiktų 0,5 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. 2017 m. gruodžio 5 d. Taryba padarė išvadą, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgta į 2017 m. birželio 16 d. rekomendaciją, ir pateikė naują rekomendaciją. Naujojoje rekomendacijoje Taryba paprašė Rumunijos imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2018 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o tai atitiktų 0,8 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. 2018 m. birželio 22 d. Taryba padarė išvadą, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2017 m. gruodžio 5 d. patikslintą rekomendaciją;

                  (2)

                  2018 m. birželio 22 d. pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį Taryba nusprendė, kad Rumunijoje ir 2017 m. buvo didelis pastebėtas nukrypimas nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Atsižvelgdama į nustatytą didelį nukrypimą, 2018 m. birželio 22 d. Taryba Rumunijai pateikė rekomendaciją (2) imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas (3) 2018 m. neviršytų 3,3 %, o 2019 m. – 5,1 %, o tai atitiktų 0,8 % BVP metinį struktūrinį koregavimą kiekvienais metais. Rumunijai taip pat rekomenduota visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti, o biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu. Taryba Rumunijai nustatė 2018 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio reikėjo pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į 2018 m.birželio 22 d. rekomendaciją;

                  (3)

                  2018 m. liepos 13 d. Taryba Rumunijai rekomendavo užtikrinti, kad 2018 ir 2019 m. ji laikytųsi 2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendacijos dėl didelio nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo (4);

                  (4)

                  2018 m. balandžio 27–28 d. Komisija Rumunijoje surengė griežtesnės priežiūros vizitą, per kurį vykdė stebėseną vietoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 -11 straipsnio 2 dalį. Rumunijos valdžios institucijoms perdavusi preliminarias išvadas, kad jos galėtų pateikti savo pastabas, 2018 m. lapkričio 21 d. Komisija savo išvadas pateikė Tarybai. Vėliau šios išvados paskelbtos viešai;

                  (5)

                  2018 m. spalio 16 d. Rumunijos valdžios institucijos pateikė ataskaitą dėl veiksmingų priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į 2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendaciją (5). Turint omenyje informaciją, kurią valdžios institucijos pateikė savo ataskaitoje, ir bendrą vertinimą remiantis Komisijos 2018 m. rudens prognoze, 2018 m. lapkričio 21 d. Taryba padarė išvadą, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendaciją;

                  (6)

                  atsižvelgiant į tai, kad Rumunija nesiėmė veiksmingų priemonių, ir į bendrą didelį nukrypimą nuo tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, tikslinga Rumunijai pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį pateikti patikslintą rekomendaciją dėl tinkamų priemonių, kurių reikia imtis;

                  (7)

                  2016 m. Rumunijos struktūrinis deficitas padidėjo 2,1 % BVP, o 2017 m. – 1,2 % BVP. 2017 m. jis pasiekė 3,4 % BVP ir, kaip numatoma Komisijos 2018 m. rudens prognozėje, nuo 2018 m. iš esmės turėtų stabilizuotis. Siekiant ištaisyti bendrą nukrypimą ir užtikrinti, kad Rumunija po ankstesnių nukrypimų vėl laikytųsi tinkamo koregavimo plano, 2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomenduotą 0,8 % BVP struktūrinį koregavimą turėtų papildyti papildomos pastangos. Turint omenyje didelio pastebėto nukrypimo nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, mastą, atrodo tikslinga, kad papildomos pastangos sudarytų 0,2 % BVP. Jos paspartintų koregavimą, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, tačiau nekeltų pavojaus ekonomikos augimui;

                  (8)

                  2019 m. reikalaujamas struktūrinio balanso pagerėjimas 1,0 % BVP atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalų augimą, 2019 m. neviršijantį 4,5 %;

                  (9)

                  Komisijos 2018 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2019 m. struktūrinis balansas pablogės 0,1 % BVP. Todėl, siekiant užtikrinti 1,0 % BVP struktūrinį pagerėjimą, reikia priimti priemones, kurių bendras struktūrinis poveikis 2019 m. yra 1,1 % BVP, palyginti su Komisijos 2018 m. rudens prognozėje nurodytu dabartiniu baziniu scenarijumi;

                  (10)

                  Komisijos 2018 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2019 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,4 % BVP, t. y. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Reikalaujamas struktūrinis koregavimas taip pat atrodo tinkamas siekiant užtikrinti, kad Rumunija 2019 m. su atsarga laikytųsi Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės;

                  (11)

                  kadangi nesiimta veiksmų pagal ankstesnes rekomendacijas ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą ir esant rizikai, kad gali būti viršyta Sutartyje nustatyta pamatinė vertė, būtina imtis skubių priemonių, kad Rumunijos fiskalinė politika vėl būtų grindžiama atsargumo principu;

                  (12)

                  kad pasiektų rekomenduojamus biudžeto tikslus, Rumunija turi priimti ir griežtai įgyvendinti būtinas priemones ir atidžiai stebėti einamųjų išlaidų raidą;

                  (13)

                  šioje rekomendacijoje pateikti reikalavimai pakeičia atitinkamus elementus, nustatytus fiskalinės politikos rekomendacijoje, pateiktoje Rumunijai skirtoje 2018 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacijoje;

                  (14)

                  Rumunija turėtų iki 2019 m. balandžio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją; ta ataskaita galėtų būti pateikta konvergencijos programoje, kuri teikiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 7 straipsnį;

                  (15)

                  ši rekomendacija paskelbiama viešai,

            REKOMENDUOJA RUMUNIJAI:

                  1)

                  Imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 4,5 %, o tai atitiktų 1,0 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, ir taip Rumunija laikytųsi tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo.

                  2)

                  Visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti, o biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu.

                  3)

                  Iki 2019 m. balandžio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją. Ataskaitoje turėtų būti nurodytos pakankamai konkretizuotos priemonės, apie kurias paskelbta patikima informacija, įskaitant kiekvienos iš jų poveikį biudžetui, taip pat atnaujintos ir išsamios 2019 m. biudžeto projekcijos.

         Ši rekomendacija skirta Rumunijai.
         Priimta Briuselyje 2018 m. gruodžio 4 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            H. LÖGER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Rumunijoje (OL C 223, 2018 6 27, p. 3).

         (3)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos, atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas Sąjungos programų išlaidas ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje.

         (4)  2018 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacija dėl 2018 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2018 m. Rumunijos konvergencijos programos (OL C 320, 2018 9 10, p. 98).

         (5)  Paskelbta adresu http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf.


title: 2018 m. gruodžio 4 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Vengrijoje

text:
               21.12.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 460/4

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2018 m. gruodžio 4 d.
      dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Vengrijoje
      (2018/C 460/02)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 4 dalį,
      atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
      kadangi:

                  (1)

                  2018 m. birželio 22 d. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 121 straipsnio 4 dalį Taryba nusprendė, kad Vengrijoje yra didelis pastebėtas nukrypimas nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ir pateikė rekomendaciją Vengrijai imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2018 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas (2) neviršytų 2,8 %, o tai atitiktų 1,0 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. (3) Vengrijai taip pat rekomenduota visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti, o biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu. Taryba Vengrijai nustatė 2018 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio reikėjo pateikti ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į tą rekomendaciją;

                  (2)

                  2018 m. liepos 13 d. Taryba Vengrijai rekomendavo užtikrinti, kad 2018 m. ji laikytųsi 2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendacijos dėl didelio nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo (4). Vengrijai buvo rekomenduota užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,9 %, o tai atitiktų 0,75 % BVP metinį struktūrinį koregavimą;

                  (3)

                  2018 m. rugsėjo 18–19 d. Komisija Vengrijoje surengė griežtesnės priežiūros vizitą, per kurį vykdė stebėseną vietoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 -11 straipsnio 2 dalį. Vengrijos valdžios institucijoms perdavusi preliminarias išvadas, kad jos galėtų pateikti savo pastabas, 2018 m. lapkričio 21 d. Komisija savo išvadas pateikė Tarybai. Vėliau tos išvados paskelbtos viešai;

                  (4)

                  2018 m. spalio 15 d. Vengrijos valdžios institucijos pateikė ataskaitą dėl veiksmingų priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į 2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendaciją (5). Turint omenyje informaciją, kurią valdžios institucijos pateikė savo ataskaitoje, ir bendrą vertinimą remiantis Komisijos 2018 m. rudens prognoze, 2018 m. lapkričio 21 d. Taryba padarė išvadą, kad Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendaciją;

                  (5)

                  atsižvelgiant į tai, kad Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių, ir į jos bendrą didelį nukrypimą nuo tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, tikslinga tai valstybei narei pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį pateikti Vengrijai patikslintą rekomendaciją dėl tinkamų priemonių, kurių reikia imtis;

                  (6)

                  remiantis Komisijos 2018 m. rudens prognoze, Vengrijos struktūrinis deficitas 2017 m. padidėjo 1,7 % BVP iki 3,4 % ir numatoma, kad 2018 m. jis dar pablogės 0,4 % BVP iki 3,8 %. Todėl numatoma, kad 2018 m. struktūrinis deficitas 2,3 % BVP nukryps nuo 1,5 % vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

                  (7)

                  siekiant ištaisyti bendrą nukrypimą ir užtikrinti, kad Vengrija po ankstesnių nukrypimų vėl laikytųsi tinkamo koregavimo plano, 2019 m. rekomenduojamą 0,75 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, nustatytą Vengrijai skirtoje 2018 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacijoje, turėtų papildyti nuolatinės papildomos pastangos. Turint omenyje didelio pastebėto nukrypimo nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio tikslo, mastą, atrodo tikslinga, kad papildomos pastangos sudarytų 0,25 % BVP. Jos paspartins koregavimą siekiant grįžti prie vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

                  (8)

                  2019 m. reikalaujamas struktūrinio balanso pagerėjimas 1,0 % BVP atitinka grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalų augimą, 2019 m. neviršijantį 3,3 %;

                  (9)

                  siekiant užtikrinti 1,0 % BVP struktūrinį pagerėjimą 2019 m., reikia patvirtinti priemones, kurių bendras struktūrinis poveikis sudarytų 0,5 % BVP, palyginti su Komisijos 2018 m. rudens prognozėje nurodytu dabartiniu 2019 m. baziniu scenarijumi, atsižvelgiant į prognozuojamą struktūrinio balanso pagerėjimą 2019 m.;

                  (10)

                  šioje rekomendacijoje pateikti 2019 m. taikomi reikalavimai pakeičia atitinkamus elementus, nustatytus fiskalinės politikos rekomendacijoje, pateiktoje Vengrijai skirtoje 2018 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacijoje;

                  (11)

                  Vengrija turėtų iki 2019 m. balandžio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją; ta ataskaita galėtų būti pateikta konvergencijos programoje, kuri teikiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 7 straipsnį;

                  (12)

                  ši rekomendacija paskelbiama viešai,

            REKOMENDUOJA VENGRIJAI:

                  (1)

                  Imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 %, o tai atitiktų 1,0 % BVP metinį struktūrinį koregavimą, ir taip Vengrija laikytųsi tinkamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo.

                  (2)

                  Visas nenumatytas pajamas panaudoti deficitui mažinti; biudžeto konsolidavimo priemonėmis turėtų būti užtikrintas ilgalaikis valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimas augimą skatinančiu būdu.

                  (3)

                  Iki 2019 m. balandžio 15 d. Tarybai pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į šią rekomendaciją. Ataskaitoje turėtų būti nurodytos pakankamai konkretizuotos priemonės, apie kurias paskelbta patikima informacija, įskaitant kiekvienos iš jų poveikį biudžetui, taip pat atnaujintos ir išsamios 2019 m. biudžeto projekcijos.

         Ši rekomendacija skirta Vengrijai.
         Priimta Briuselyje 2018 m. gruodžio 4 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            H. LÖGER

         (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

         (2)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos, atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas Sąjungos programų išlaidas ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje.

         (3)  2018 m. birželio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo Vengrijoje (OL C 223, 2018 6 27, p. 1).

         (4)  2018 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacija dėl 2018 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2018 m. Vengrijos konvergencijos programos (OL C 320, 2018 9 10, p. 72).

         (5)  https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


title: 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2018/2050 dėl demonstravimo ir vertinimo tikslais pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB 5 straipsnio 2 dalies c punktą skelbiamų bendrųjų siuntimo licencijų taikymo srities ir sąlygų suderinimo (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 8598) (Tekstas svarbus EEE.)

text:
               21.12.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 327/89

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2018/2050
      2018 m. gruodžio 19 d.
      dėl demonstravimo ir vertinimo tikslais pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB 5 straipsnio 2 dalies c punktą skelbiamų bendrųjų siuntimo licencijų taikymo srities ir sąlygų suderinimo

            (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 8598)

      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB (1) 5 straipsnį valstybės narės privalo paskelbti bent keturias bendrąsias siuntimo licencijas;

                  (2)

                  bendrosios siuntimo licencijos yra svarbiausias Direktyva 2009/43/EB nustatytos supaprastintos licencijavimo sistemos elementas;

                  (3)

                  valstybių narių skelbiamų bendrųjų siuntimo licencijų teikiamų tam tikriems su gynyba susijusiems produktams taikymo srities ir šių produktų siuntimui taikomų sąlygų skirtumai gali kliudyti įgyvendinti Direktyvą 2009/43/EB ir pasiekti joje nustatytą supaprastinimo tikslą. Norint užtikrinti šių licencijų patrauklumą ir paskatinti jas naudoti, labai svarbu suderinti valstybių narių požiūrį į skelbiamų bendrųjų siuntimo licencijų taikymo sritį ir siuntimo sąlygas;

                  (4)

                  2015 m. gegužės 18 d. išvadose Taryba pakartojo, kad reikia įgyvendinti ir taikyti, inter alia, Direktyvą 2009/43/EB. Priėmus dvi ankstesnes rekomendacijas dėl bendrųjų siuntimo licencijų ginkluotosioms pajėgoms (2) ir sertifikuotiems gavėjams (3), Komisija Europos gynybos veiksmų plane (4) ir Siuntimo direktyvos (5) vertinimo ataskaitoje nurodė, kad dėmesį skirs ir likusioms dviem bendrosioms siuntimo licencijoms, apimančioms siuntimą demonstravimo, vertinimo, parodų, remonto ir priežiūros tikslais;

                  (5)

                  šios rekomendacijos iniciatyvą tvirtai parėmė valstybių narių atstovai Komitete, įsteigtame pagal Direktyvos 2009/43/EB 14 straipsnį. Šioje rekomendacijoje pateiktos gairės atspindi šiame komitete sudarytos ekspertų grupės diskusijas;

                  (6)

                  ši rekomendacija taikoma Direktyvos 2009/43/EB priede pateiktam su gynyba susijusių produktų sąrašui (atitinkančiam Europos Sąjungos bendrąjį karinės įrangos sąrašą). Prireikus ši rekomendacija bus atnaujinta, kad joje atsispindėtų su gynyba susijusių produktų sąrašo pakeitimai, kurie bus padaryti ateityje;

                  (7)

                  remiantis diskusijomis su valstybėmis narėmis ir atsižvelgiant į produktų (įskaitant išimtis) savybes, pavyzdžiui, jų jautrumą, šios rekomendacijos 1.1 punkte pateiktas su gynyba susijusių produktų sąrašas yra minimalus nebaigtinis produktų, kuriuos valstybės narės leidžia siųsti pagal savo BSL DV, sąrašas. Tai reiškia, kad valstybės narės paskelbta BSL DV taip pat gali būti leidžiama siųsti kitus su gynyba susijusius produktus, įtrauktus į Direktyvos 2009/43/EB priedą, tačiau neįtrauktus į šią rekomendaciją;

                  (8)

                  diskutuodamos apie šią rekomendaciją valstybės narės priminė, kad jos yra saistomos įsipareigojimų pagal Europos teisę, pvz., pagal Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP (6), taip pat tarptautinių su eksporto kontrole susijusių įsipareigojimų. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės pripažino pareiškimą dėl valstybių narių politinio įsipareigojimo dėl tiekimo saugumo (7),

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      1.   BENDROSIOS SIUNTIMO LICENCIJOS DEMONSTRAVIMO IR VERTINIMO TIKSLAIS

      Valstybėms narėms rekomenduojama pritaikyti savo bendrąsias siuntimo licencijas demonstravimo ir vertinimo tikslais atsižvelgiant į toliau nurodytus aspektus.
      1.1.   Su gynyba susiję produktai, kurie gali būti siunčiami pagal bendrąją siuntimo licenciją demonstravimo ir vertinimo tikslais, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB 5 straipsnio 2 dalies c punkte

      Toliau nurodytos ML kategorijos yra Direktyvos 2009/43/EB priede pateikto su gynyba susijusių produktų sąrašo pogrupiai. Pagal bendrąją siuntimo licenciją demonstravimo ir vertinimo tikslais (BSL DV) leidžiama siųsti bent prie toliau nurodytų ML kategorijų priskiriamus su gynyba susijusius produktus. Valstybės narės gali nuspręsti į savo BSL DV įtraukti daugiau ML kategorijų su atitinkamais su gynyba susijusiais produktais.
      Minimalus ML kategorijų sąrašas:

                  —

                  ML3. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              antrinius šaudmenis, patenkančius į Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų taikymo sritį;

                              —

                              valdomuosius sviedinius;

                              —

                              šaudmenis, sviedinius ir šaunamuosius užtaisus, specialiai sukurtus kariniam naudojimui.

                  —

                  ML5. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              5 dalies b punktą: taikinio suradimo, pažymėjimo, nuotolio nustatymo, sekimo ar stebėjimo sistemas; aptikimo, duomenų sugretinimo, atpažinimo arba identifikavimo įrangą ir jutiklių integracijos įrangą;

                              —

                              5 dalies c punktą: ML5 dalies a arba b punktuose nurodytų objektų atsakomųjų veiksmų įrangą.

                        Visos prekės turėtų būti pristatytos be kodavimo komponento ir be integruotos duomenų bazės.

                  —

                  ML6. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              sukomplektuotas transporto priemones, patenkančias į ML6 dalies a punkto taikymo sritį;

                              —

                              važiuokles ir bokštelius, patenkančius į ML6 dalies a punkto taikymo sritį;

                              —

                              įrangą ir įrangos komponentus, nepriskirtus prie kitų ML kategorijų.

                  —

                  ML7. Apimamos šios prekės:

                              —

                              7 dalies f punktas: apsaugos ir dekontaminavimo įranga, specialiai sukurta ar modifikuota kariniam naudojimui, komponentai ir cheminiai mišiniai;

                              —

                              7 dalies g punktas: įranga, specialiai sukurta arba modifikuota kariniam naudojimui, sukurta arba modifikuota ML7 dalies a, b ar d punktuose nurodytoms medžiagoms aptikti arba identifikuoti, ir specialiai jai sukurti komponentai.

                  —

                  ML8. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              visas chemines medžiagas, turinčias visas toliau nurodytas charakteristikas:

                                          —

                                          detonavimo greitis 8 000 m/s arba didesnis,

                                          —

                                          tankis yra 1,80 g/cm3 arba mažesnis;

                              —

                              visus sprogmenis, nurodytus toliau, ir susijusius mišinius:

                                          —

                                          8 dalies a punkto 15 papunktį: HNS (heksanitrostilbeną) (CAS 20062–22–0);

                                          —

                                          8 dalies a punkto 21 papunktį: RDX ir jo darinius:

                                                      —

                                                      RDX (ciklotrimetilentrinitraminą, ciklonitą, T4, heksahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triaziną; 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-cikloheksaną arba heksogeną) (CAS 121–82–4),

                                                      —

                                                      Keto-RDX (K-6 arba 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacikloheksanoną) (CAS 115029–35–1);

                                          —

                                          8 dalies a punkto 23 papunktį: TATB (triaminotrinitrobenzeną) (CAS 3058–38–6).

                              —

                              visas medžiagas, kurios galėtų būti tiesiogiai arba netiesiogiai naudojamos gaminant antrinius šaudmenis, patenkančius į 2008 m. gruodžio 3 d. Osle pasirašytos Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų taikymo sritį, išskyrus valstybių narių, kurios ratifikavo Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų, atžvilgiu.

                  —

                  ML9. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              sukomplektuotus karo laivus (antvandeninius ar povandeninius), patenkančius į ML9 dalies a punkto taikymo sritį;

                              —

                              sukomplektuotus korpusus;

                              —

                              ML9 dalies a punkto 2 papunkčio d punktą: aktyviąsias atsakomųjų veiksmų ginklų sistemas, nurodytas ML4 dalies b punkte, ML5 dalies c punkte arba ML11 dalies a punkte;

                              —

                              ML9 dalies b punkto 4 papunktį: anaerobines varomąsias sistemas (AIP), specialiai sukurtas povandeniniams laivams;

                              —

                              ML9 dalies d punktą: tinklus kovai su povandeniniais laivais ir torpedomis, specialiai sukurtus kariniam naudojimui;

                              —

                              ML9 dalies c punkte nurodytus objektus: povandeninius aptikimo prietaisus, specialiai sukurtus kariniam naudojimui, jų valdymo įrangą ir komponentus, specialiai jiems sukurtus kariniam naudojimui.

                  —

                  ML10. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              sukomplektuotus orlaivius, už orą lengvesnius skraidomuosius aparatus, bepiločius orlaivius, patenkančius į ML10 dalies a punkto, ML10 dalies b punkto arba ML10 dalies c punkto taikymo sritį;

                              —

                              kovinių orlaivių ir kovinių sraigtasparnių liemenis;

                              —

                              kovinių orlaivių variklius;

                              —

                              įrangą ir įrangos komponentus, nepriskirtus prie kitų ML kategorijų.

                  —

                  ML11. Apimamos šios prekės:

                              —

                              ML11 dalies a punkto g papunktis: valdymo ir navigacinė įranga, išskyrus įrangą, specialiai sukurtą arba modifikuotą reaktyviniams sviediniams, raketoms, erdvėlaivių paleidimo įrenginiams ir bepiločiams orlaiviams (UAV);

                              —

                              ML11 dalies a punkto h papunktis: skaitmeninė troposferinės sklaidos radijo ryšio siųstuvų įranga;

                              —

                              ML11 dalies a punkto j papunktis: automatinės vadovavimo ir kontrolės sistemos.

                  —

                  ML13. Apimamos visos prekės.

                  —

                  ML15. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              ML15 dalies f punktas.

                  —

                  ML16. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              visus objektus, susijusius su prekėmis, susijusiomis su balistinėmis technologijomis ir ChBRB ginklų platinimu.

                  —

                  ML17. Apimamos šios prekės:

                              —

                              ML17 dalies b punktas: statybos įranga, specialiai sukurta kariniam naudojimui;

                              —

                              ML17 dalies d punktas: lauko inžinerinė įranga, specialiai sukurta kariniam naudojimui;

                              —

                              ML17 dalies j punktas: mobiliosios remonto dirbtuvės, specialiai įrengtos ar modifikuotos karinei įrangai remontuoti;

                              —

                              ML17 dalies k punktas: lauko generatoriai, specialiai sukurti ar modifikuoti kariniam naudojimui;

                              —

                              ML17 dalies l punktas: konteineriai, specialiai sukurti ar modifikuoti kariniam naudojimui;

                              —

                              ML17 dalies m punktas: keltai, išskyrus keltus, nurodytus kituose ES bendrojo karinės įrangos sąrašo punktuose, tiltai ir pontonai, specialiai sukurti kariniam naudojimui;

                              —

                              ML17 dalies o punktas: apsaugos nuo lazerių įranga, specialiai sukurta kariniam naudojimui.

                  —

                  ML21. Apimamos šios prekės:

                              —

                              ML21 dalies a punktas: programinė įranga, specialiai sukurta ar modifikuota prekėms, išvardytoms BSL, naudoti;

                              —

                              ML21 dalies b punkto 4 papunktis: programinė įranga, specialiai sukurta kariniams tikslams ir specialiai sukurta taikyti vadovavimo, ryšių, kontrolės ir žvalgybos (C3I) arba vadovavimo, ryšių, kontrolės, kompiuterių ir žvalgybos (C4I) srityje.

                  —

                  ML22. Apimama:

                              —

                              tik būtina technologija prekėms, kurias leidžiama naudoti pagal tą pačią bendrąją siuntimo licenciją, naudoti.

            1.2.   Sąlygos, kurias reikia įtraukti į bendrąją siuntimo licenciją demonstravimo ir vertinimo tikslais

      Toliau pateikiamas sąlygų sąrašas nėra išsamus. Tačiau valstybės narės pridėtos kitos sąlygos neturi prieštarauti ar pažeisti toliau nurodytų sąlygų.

                  Geografinė apimtis:

                  Europos ekonominė erdvė (8)

                  Siuntimas demonstravimo tikslais

                  Su gynyba susijusio produkto siuntimas siekiant jį panaudoti aplinkoje, kuria imituojamos darbinės naudojimo sąlygos. Terminas „siuntimas demonstravimo tikslas“ apima ginklų šaudymo bandymus.

                  Siuntimas vertinimo tikslais

                  Su gynyba susijusio produkto siuntimas siekiant jį išbandyti ir pasidalyti bandymų rezultatais. Terminas „siuntimas vertinimo tikslais“ apima technologijos siuntimą siekiant pasidalyti bandymų rezultatais.

                  Pakartotinis siuntimas

                  Valstybės narės turi pasirinkti vieną iš šių su gynyba susijusio produkto pakartotinio siuntimo po demonstravimo ar vertinimo galimybių:

                              a)

                              atleidimas nuo pareigos gauti išankstinį leidimą gali būti įgyvendintas pagal Direktyvos 2009/43/EB 4 straipsnio 2 dalies e punktą;

                              b)

                              specialios bendrosios siuntimo licencijos su gynyba susijusiems produktams grąžinti po demonstravimo ir vertinimo paskelbimas, kai tinkama, bent su tuo pačiu reikalavimus atitinkančių su gynyba susijusių produktų sąrašu;

                              c)

                              pakartotinio siuntimo įtraukimas į bendrąją siuntimo licenciją demonstravimo ir (arba) vertinimo tikslais.

                  Trukmė

                  Kilmės valstybė narė gali nurodyti su gynyba susijusių produktų grąžinimo terminą kurio turi laikytis tiekėjas kilmės valstybės narės kompetentingos institucijos atžvilgiu. Valstybė narė, iš kurios pakartotinai siunčiami su gynyba susiję produktai, taip pat gali nurodyti pakartotinio siuntimo terminą, kurio turi laikytis tiekėjas arba jo atstovas.

            2.   TOLESNI VEIKSMAI

      Valstybės narės raginamos užtikrinti, kad ši rekomendacija įsigaliotų ne vėliau kaip 2019 m. liepos 1 d.
      Valstybės narės raginamos pranešti Komisijai apie priemones, kurių imtasi šiai rekomendacijai įgyvendinti.
      3.   ADRESATAI

      Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

         Priimta Briuselyje 2018 m. gruodžio 19 d.

               Komisijos vardu

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Komisijos narė

         (1)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (OL L 146, 2009 6 10, p. 1).

         (2)  OL L 329, 2016 12 3, p. 101.

         (3)  OL L 329, 2016 12 3, p. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP, nustatanti bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (OL L 335, 2008 12 13, p. 99).

         (7)  Priimtas EGA dalyvaujančių valstybių narių Vyriausybių atstovų posėdyje, susirinkus į Tarybos 3551-ąjį posėdį 2017 m. birželio 19 d.

         (8)  2013 m. birželio 14 d. EEE jungtinio komiteto sprendime Nr. 111/2013, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo II priedas (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas) (OL L 318, 2013 11 28, p. 12), kuriuo į EEE susitarimą įtraukta direktyva 2009/43/EB, pateiktas aiškus adaptavimo tekstas: „Ši direktyva netaikoma Lichtenšteinui“.


title: 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2018/2051 dėl remonto ir priežiūros tikslais pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB 5 straipsnio 2 dalies d punktą skelbiamų bendrųjų siuntimo licencijų taikymo srities ir sąlygų suderinimo (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 8610) (Tekstas svarbus EEE.)

text:
               21.12.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 327/94

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2018/2051
      2018 m. gruodžio 19 d.
      dėl remonto ir priežiūros tikslais pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB 5 straipsnio 2 dalies d punktą skelbiamų bendrųjų siuntimo licencijų taikymo srities ir sąlygų suderinimo

            (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 8610)

      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB (1) 5 straipsnį valstybės narės privalo paskelbti bent keturias bendrąsias siuntimo licencijas;

                  (2)

                  bendrosios siuntimo licencijos yra svarbiausias Direktyva 2009/43/EB nustatytos supaprastintos licencijavimo sistemos elementas;

                  (3)

                  valstybių narių skelbiamų bendrųjų siuntimo licencijų tam tikriems su gynyba susijusiems produktams taikymo srities ir šių produktų siuntimui taikomų sąlygų skirtumai gali kliudyti įgyvendinti Direktyvą 2009/43/EB ir pasiekti joje nustatytą supaprastinimo tikslą. Norint užtikrinti šių licencijų patrauklumą ir paskatinti jas naudoti, labai svarbu suderinti valstybių narių požiūrį į skelbiamų bendrųjų siuntimo licencijų taikymo sritį ir siuntimo sąlygas;

                  (4)

                  2015 m. gegužės 18 d. išvadose Taryba pakartojo, kad reikia įgyvendinti ir taikyti, inter alia, Direktyvą 2009/43/EB. Priėmus dvi ankstesnes rekomendacijas dėl bendrųjų siuntimo licencijų ginkluotosioms pajėgoms (2) ir sertifikuotiems gavėjams (3), Komisija Europos gynybos veiksmų plane (4) ir Siuntimo direktyvos (5) vertinimo ataskaitoje nurodė, kad dėmesį skirs ir likusioms dviem bendrosioms siuntimo licencijoms, apimančioms siuntimą demonstravimo, vertinimo, parodų, remonto ir priežiūros tikslais;

                  (5)

                  šios rekomendacijos iniciatyvą tvirtai parėmė valstybių narių atstovai Komitete, įsteigtame pagal Direktyvos 2009/43/EB 14 straipsnį. Šioje rekomendacijoje pateiktos gairės atspindi šiame komitete sudarytos ekspertų grupės diskusijų rezultatus;

                  (6)

                  ši rekomendacija taikoma Direktyvos 2009/43/EB priede pateiktam su gynyba susijusių produktų sąrašui (atitinkančiam Europos Sąjungos bendrąjį karinės įrangos sąrašą). Prireikus ši rekomendacija bus atnaujinta, kad joje atsispindėtų su gynyba susijusių produktų sąrašo pakeitimai, kurie bus padaryti ateityje;

                  (7)

                  remiantis diskusijomis su valstybėmis narėmis ir atsižvelgiant į produktų (įskaitant išimtis) savybes, pavyzdžiui, jų jautrumą, šios rekomendacijos 1.1 punkte pateiktas su gynyba susijusių produktų sąrašas yra minimalus nebaigtinis produktų, kuriuos valstybės narės leidžia siųsti pagal savo BSL RP, sąrašas. Tai reiškia, kad valstybės narės paskelbta BSL RP taip pat gali būti leidžiama siųsti kitus su gynyba susijusius produktus, įtrauktus į Direktyvos 2009/43/EB priedą, tačiau neįtrauktus į šią rekomendaciją;

                  (8)

                  diskutuodamos apie šią rekomendaciją valstybės narės priminė, kad jos yra saistomos įsipareigojimų pagal Europos teisę, pvz., pagal Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP (6), taip pat tarptautinių su eksporto kontrole susijusių įsipareigojimų. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės pripažino pareiškimą dėl valstybių narių politinio įsipareigojimo dėl tiekimo saugumo (7),

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      1.   BENDROSIOS SIUNTIMO LICENCIJOS REMONTO IR PRIEŽIŪROS TIKSLAIS

      Valstybėms narėms rekomenduojama pritaikyti savo bendrąsias siuntimo licencijas remonto ir priežiūros tikslais atsižvelgiant į toliau nurodytus aspektus.
      1.1.   Su gynyba susiję produktai, kurie gali būti siunčiami pagal bendrąją siuntimo licenciją remonto ir priežiūros tikslais, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB 5 straipsnio 2 dalies d punkte

      Toliau nurodytos ML kategorijos yra Direktyvos 2009/43/EB priede pateikto su gynyba susijusių produktų sąrašo pogrupiai. Pagal bendrąją siuntimo licenciją remonto ir priežiūros tikslais (BSL RP) leidžiama siųsti bent prie toliau nurodytų ML kategorijų priskiriamus su gynyba susijusius produktus. Valstybės narės gali nuspręsti į savo BSL RP įtraukti daugiau ML kategorijų su atitinkamais su gynyba susijusiais produktais.
      Minimalus ML kategorijų sąrašas:

                  —

                  ML3. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              antrinius šaudmenis, patenkančius į Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų taikymo sritį,

                              —

                              valdomuosius sviedinius,

                              —

                              šaudmenis, sviedinius ir šaunamuosius užtaisus, specialiai sukurtus kariniam naudojimui.

                  —

                  ML4. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              4 dalies a punktą: bombas, torpedas, raketas, reaktyvinius sviedinius, kitus įtaisus ir užtaisus, specialiai sukurtus arba modifikuotus kariniam naudojimui,

                              —

                              4 dalies b punktą: komponentus, specialiai sukurtus paleidimo, išdėstymo, imitavimo, trukdymo veikti, ardymo tikslais, priskiriamus prie ML4 dalies a punkto.

                  —

                  ML5. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              5 dalies b punktą: taikinio suradimo, pažymėjimo, nuotolio nustatymo, sekimo ar stebėjimo sistemas; aptikimo, duomenų sugretinimo, atpažinimo arba identifikavimo įrangą ir jutiklių integracijos įrangą,

                              —

                              5 dalies c punktą: ML5 dalies a ar b punktuose nurodytų objektų atsakomųjų veiksmų įrangą.

                        Visos prekės turėtų būti pristatytos be kodavimo komponento ir be integruotos duomenų bazės.

                  —

                  ML6. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              sukomplektuotas transporto priemones,

                              —

                              važiuokles ir bokštelius, patenkančius į ML6 dalies a punkto taikymo sritį,

                              —

                              įrangą ir įrangos komponentus, nepriskirtus prie kitų ML kategorijų.

                  —

                  ML7. Apimamos šios prekės:

                              —

                              7 dalies f punktas: apsaugos ir dekontaminavimo įranga, specialiai sukurta ar modifikuota kariniam naudojimui, komponentai ir cheminiai mišiniai,

                              —

                              7 dalies g punktas: įranga, specialiai sukurta arba modifikuota kariniam naudojimui, sukurta arba modifikuota ML7 dalies a, b ar d punktuose nurodytoms medžiagoms aptikti arba identifikuoti, ir specialiai jai sukurti komponentai.

                  —

                  ML8. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              visas chemines medžiagas, turinčias visas toliau nurodytas charakteristikas:

                                          —

                                          detonavimo greitis 8 000 m/s arba didesnis,

                                          —

                                          tankis yra 1,80 g/cm3 arba mažesnis,

                              —

                              visus sprogmenis, nurodytus toliau, ir susijusius mišinius:

                                          —

                                          8 dalies a punkto 15 papunktį: HNS (heksanitrostilbeną) (CAS 20062-22-0);

                                          —

                                          8 dalies a punkto 21 papunktį: RDX ir jo darinius:

                                                      —

                                                      RDX (ciklotrimetilentrinitraminą, ciklonitą, T4, heksahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triaziną, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-cikloheksaną arba heksogeną) (CAS 121-82-4),

                                                      —

                                                      Keto-RDX (K-6 arba 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacikloheksanoną) (CAS 115029-35-1),

                                          —

                                          8 dalies a punkto 23 papunktį: TATB (triaminotrinitrobenzeną) (CAS 3058-38-6),

                              —

                              visas medžiagas, kurios galėtų būti tiesiogiai arba netiesiogiai naudojamos gaminant antrinius šaudmenis, patenkančius į 2008 m. gruodžio 3 d. Osle pasirašytos Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų taikymo sritį, išskyrus valstybių narių, kurios ratifikavo Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų, atžvilgiu.

                  —

                  ML9. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              sukomplektuotus karo laivus (antvandeninius ar povandeninius), patenkančius į ML9 dalies a punkto taikymo sritį,

                              —

                              sukomplektuotus korpusus,

                              —

                              ML9 dalies c punkte nurodytus objektus: povandeninius aptikimo prietaisus, specialiai sukurtus kariniam naudojimui, jų valdymo įrangą ir komponentus, specialiai jiems sukurtus kariniam naudojimui.

                  —

                  ML10. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              sukomplektuotus orlaivius, už orą lengvesnius skraidomuosius aparatus, bepiločius orlaivius, patenkančius į ML10 dalies a punkto arba ML10 dalies c punkto taikymo sritį,

                              —

                              kovinių orlaivių ir kovinių sraigtasparnių liemenis,

                              —

                              kovinių orlaivių variklius,

                              —

                              įrangą ir įrangos komponentus, nepriskirtus prie kitų ML kategorijų.

                  —

                  ML11. Apimamos šios prekės:

                              —

                              ML11 dalies a punkto g papunktis: valdymo ir navigacinė įranga, išskyrus įrangą, specialiai sukurtą arba modifikuotą reaktyviniams sviediniams, raketoms, erdvėlaivių paleidimo įrenginiams ir bepiločiams orlaiviams (UAV),

                              —

                              ML11 dalies a punkto h papunktis: skaitmeninė troposferinės sklaidos radijo ryšio siųstuvų įranga,

                              —

                              ML11 dalies a punkto j papunktis: automatinės vadovavimo ir kontrolės sistemos.

                  —

                  ML13. Apimamos visos prekės.

                  —

                  ML14. Apimamos visos prekės.

                  —

                  ML15. Apimamos visos prekės.

                  —

                  ML16. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              visus objektus, susijusius su prekėmis, susijusiomis su balistinėmis technologijomis ir ChBRB ginklų platinimu.

                  —

                  ML17. Apimamos šios prekės:

                              —

                              ML17 dalies b punktas: statybos įranga, specialiai sukurta kariniam naudojimui,

                              —

                              ML17 dalies d punktas: lauko inžinerinė įranga, specialiai sukurta kariniam naudojimui,

                              —

                              ML17 dalies j punktas: mobiliosios remonto dirbtuvės, specialiai įrengtos ar modifikuotos karinei įrangai remontuoti,

                              —

                              ML17 dalies k punktas: lauko generatoriai, specialiai sukurti ar modifikuoti kariniam naudojimui,

                              —

                              ML17 dalies l punktas: konteineriai, specialiai sukurti ar modifikuoti kariniam naudojimui,

                              —

                              ML17 dalies m punktas: keltai, išskyrus keltus, nurodytus kituose ES bendrojo karinės įrangos sąrašo punktuose, tiltai ir pontonai, specialiai sukurti kariniam naudojimui,

                              —

                              ML17 dalies o punktas: apsaugos nuo lazerių įranga, specialiai sukurta kariniam naudojimui.

                  —

                  ML21. Apimamos šios prekės:

                              —

                              ML21 dalies a punktas: programinė įranga, specialiai sukurta ar modifikuota prekėms, išvardytoms BSL, naudoti,

                              —

                              ML21 dalies b punkto 4 papunktis: programinė įranga, specialiai sukurta kariniams tikslams ir specialiai sukurta taikyti vadovavimo, ryšių, kontrolės ir žvalgybos (C3I) arba vadovavimo, ryšių, kontrolės, kompiuterių ir žvalgybos (C4I) srityje.

                  —

                  ML22. Apimama:

                              —

                              būtina technologija prekėms, kurias leidžiama naudoti pagal tą pačią bendrąją siuntimo licenciją, naudoti.

            1.2.   Sąlygos, kurias reikia įtraukti į bendrąją siuntimo licenciją remonto ir priežiūros tikslais

      Toliau pateikiamas sąlygų sąrašas nėra išsamus. Tačiau valstybės narės pridėtos kitos sąlygos neturi prieštarauti ar pažeisti toliau nurodytų sąlygų.

                  Geografinė apimtis

                  :

                  Europos ekonominė erdvė (8)

                  Siuntimas remonto tikslais

                  :

                  su gynyba susijusio produkto siuntimas remonto, o ne atnaujinimo ar patobulinimo, siekiant pagerinti veiksmingumą, tikslais.

                  Siuntimas priežiūros tikslais

                  :

                  su gynyba susijusio produkto siuntimas priežiūros, o ne atnaujinimo ar patobulinimo, siekiant pagerinti veiksmingumą, tikslais.

                  Grąžinimas

                  :

                  valstybės narės gali reikalauti, kad būtų buvęs suteiktas prekės, kuri grąžinama po remonto, išankstinis pirminio siuntimo leidimas. Valstybės narės turi pasirinkti vieną iš šių su gynyba susijusio produkto grąžinimo po remonto ar priežiūros galimybių:

                              a)

                              atleidimas nuo pareigos gauti išankstinį leidimą pagal Direktyvos 2009/43/EB 4 straipsnio 2 dalies e punktą;

                              b)

                              specialios bendrosios siuntimo licencijos su gynyba susijusiems produktams grąžinti po remonto ar priežiūros paskelbimas bent su tuo pačiu reikalavimus atitinkančių su gynyba susijusių produktų sąrašu;

                              c)

                              grąžinimo įtraukimas į bendrąją siuntimo licenciją remonto ir (arba) priežiūros tikslais.

                  Trukmė

                  :

                  valstybės narės gali nustatyti su gynyba susijusio produkto grąžinimo terminą.

            2.   TOLESNI VEIKSMAI

      Valstybės narės raginamos užtikrinti, kad ši rekomendacija įsigaliotų ne vėliau kaip 2019 m. liepos 1 d.
      Valstybės narės raginamos pranešti Komisijai apie priemones, kurių imtasi šiai rekomendacijai įgyvendinti.
      3.   ADRESATAI

      Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

         Priimta Briuselyje 2018 m. gruodžio 19 d.

               Komisijos vardu

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Komisijos narė

         (1)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (OL L 146, 2009 6 10, p. 1).

         (2)  OL L 329, 2016 12 3, p. 101.

         (3)  OL L 329, 2016 12 3, p. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP, nustatanti bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (OL L 335, 2008 12 13, p. 99).

         (7)  Priimtas Europos gynybos agentūroje dalyvaujančių valstybių narių vyriausybių atstovų posėdyje, susirinkus į Tarybos 3551-ąjį posėdį 2017 m. birželio 19 d.

         (8)  2013 m. birželio 14 d. EEE jungtinio komiteto sprendime Nr. 111/2013, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo II priedas (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas) (OL L 318, 2013 11 28, p. 12), kuriuo į EEE susitarimą įtraukta direktyva 2009/43/EB, pateiktas aiškus adaptavimo tekstas: „Ši direktyva netaikoma Lichtenšteinui“.


               30.11.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 408/54

         P7_TA(2014)0260
   Audiovizualinės žiniasklaidos vaidmuo skleidžiant informaciją apie ES ir jos vertybes
   2014 m. balandžio 2 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl transliuojamosios žiniasklaidos vaidmens skleidžiant informaciją apie ES ir jos vertybes (2013/2187(INI))
   (2017/C 408/08)

      Europos Parlamentas,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 ir 21 straipsnius,

               —

               atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1948 m. gruodžio 10 d. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir visus atitinkamus tarptautinius žmogaus teisių dokumentus, įskaitant Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą bei Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

               —

               atsižvelgdamas į prie Lisabonos sutarties pridėtą Protokolą Nr. 29 dėl valstybių narių visuomeninės transliacijos sistemos,

               —

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 11 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į ES žmogaus teisių gaires,

               —

               atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. Tarybos priimtą strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (1),

               —

               atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „Europos komunikacinė partnerystė“ (COM(2007)0568) ir į 2007 m. spalio 3 d. Komisijos pasiūlymą dėl institucijų susitarimo „Europos komunikacinė partnerystė“ (COM(2007)0569),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją „Visuomeninio transliavimo paslaugos skaitmeninėje eroje. Dvejopos sistemos ateitis“ (2),

               —

               atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (3),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų (4),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos ES užsienio politikoje (5),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (6),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (7),

               —

               atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2012 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (8),

               —

               atsižvelgdamas į Europos spaudos laisvės chartiją,

               —

               atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją „Plėtra: politika, kriterijai ir ES strateginiai interesai“ (9), 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl 2013 m. Albanijos pažangos ataskaitos (10), 2014 m. vasario 6 d. rezoliuciją Bosnijos ir Hercegovinos 2013 m. pažangos ataskaitos (11), 2014 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos 2013 m. pažangos ataskaitos (12), 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl Islandijos 2012 m. pažangos ataskaitos ir perspektyvų po rinkimų (13), 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl Kosovo europinės integracijos proceso (14), 2014 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl Juodkalnijos 2013 m. pažangos ataskaitos (15), 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl Serbijos 2013 m. pažangos ataskaitos (16), 2014 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl 2013 m. Turkijos pažangos ataskaitos (17), 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją Europos kaimynystės politika: siekis stiprinti partnerystę. Europos Parlamento pozicija dėl 2012 m. ataskaitų (18), 2013 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl pereinamojo laikotarpio Arabų pavasario šalių turto grąžinimo (19), 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (20) ir 2012 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl derybų dėl naujo ES ir Rusijos susitarimo (21),

               —

               atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 97 straipsnį,

               —

               atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0248/2014),

               A.

               kadangi nepriklausoma Europos transliuojamoji žiniasklaida Europos ir pasaulio visuomenei siūlo bendrą viziją, remia tam tikras ES Sutartyse įtvirtintas vertybes, pvz., žmogaus teises ir pagrindines laisves, įskaitant saviraiškos laisvę, taip pat skatina pliuralizmą, nepriklausomą mąstymą, kultūros įvairovę, nuomonių pliuralizmą ir pamatines vertybes – nesmurtinį konfliktų sprendimą, toleranciją ir pagarbą, ir tai daro tiek ES, tiek išorės santykių srityje;

               B.

               kadangi bet kokia grėsmė žiniasklaidos nepriklausomumui, ar ji kiltų dėl vyriausybės kišimosi, žurnalistų bauginimo, nepakankamo nuosavybės struktūros skaidrumo, ar dėl vyraujančių komercinių interesų, blogina bendrą žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo padėtį bet kurioje šalyje;

               C.

               kadangi, nepaisant ES funkcijos prižiūrėti, kaip valstybės narės, įgyvendindamos ES teisę, taiko ES pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį, būtent vyriausybės pirmiausia privalo užtikrinti ir apsaugoti saviraiškos ir žiniasklaidos laisvę; kadangi ES teisėje, ypač prie ES sutarties pridėtame Protokole Nr. 29, įtvirtinta, kad visuomeninės transliacijos sistema valstybėse narėse yra tiesiogiai susijusi su kiekvienos visuomenės demokratiniais, socialiniais ir kultūriniais poreikiais ir poreikiu išsaugoti žiniasklaidos pliuralizmą;

               D.

               kadangi naudojantis radijo ir televizijos transliacijomis, kurias vis labiau papildo interneto žiniasklaidos paslaugos, galima veiksmingai ir ekonomiškai pasiekti Europos ir trečiųjų šalių visuomenę ir daugumai ES ir jai nepriklausančių šalių piliečių tai yra pagrindinis informacijos šaltinis;

               E.

               kadangi naujos skaitmeninės ir internetinės žiniasklaidos platformos prisidėjo prie didesnės įvairovės ir pliuralizmo ir yra ypatingai svarbios šalyse, kuriose ribojamas tradiciškesnių informacijos šaltinių prieinamumas;

               F.

               kadangi Europos transliuojamoji žiniasklaida tarptautiniu mastu gali daryti didelę įtaką visame pasaulyje skleidžiant informaciją apie demokratijos vertybes, žiniasklaidos laisvę ir žmogaus teises, aiškinant skirtingą nacionalinį suvokimą, formuojant tikrą Europos perspektyvą ir pateikiant auditorijai patikimą aukštos kokybės informaciją, ir, svarbiausia, tai daryti laikantis tvirto, nepajudinamo įsipareigojimo užtikrinti žurnalistikos objektyvumą;

               G.

               kadangi transliavimo demokratizacijos ir žmogaus teisių propagavimo trečiosiose šalyse tikslais negalima aiškiai priskirti ES žiniasklaidos politikai;

               H.

               kadangi ES išorės santykių srityje reikia parengti darnią Europos žiniasklaidos transliacijų strategiją, kad būtų galima propaguoti pamatines ES vertybes ir jos, kaip pasaulinės veikėjos, tikslus, taip pat formuoti diskusijas ir gerinti užsienio politikos klausimų supratimą;

               I.

               kadangi ES pradinis finansavimas, skirtas radijo programai „Europos radijas Baltarusijai“, ir nuolatinė parama nepriklausomų transliuotojų žiniasklaidos projektams trečiosiose šalyse yra geras pavyzdys, kaip vykdant bendrą užsienio ir saugumo politiką skatinama saviraiškos laisvė ir kitos pagrindinės teisės ir laisvės;

               J.

               kadangi pasaulinės Europos radijo tarnybos įsteigimas galėtų būti labai naudingas – tai galėtų būti visapusiška ES išorės santykių plėtojimo, visuotinių demokratinių vertybių ir žmogaus teisių skatinimo priemonė; kadangi tokią iniciatyvą galima būtų lengviau įgyvendinti naudojantis internetinėmis technologijomis;

               K.

               kadangi ES remia tarptautinį naujienų kanalą „Euronews“, kuris transliuoja laidas 13 kalbų, kurias supranta 53 proc. pasaulio gyventojų, „Euronews“ transliacijas mato 410 milijonų namų ūkių 155 šalyse, o palydovinis ryšys aprėpia visą pasaulį, be to, tai didžiausiai galimai auditorijai transliuojantis kanalas Europoje ir pagrindinis ne arabų šalių naujienų kanalas arabų šalyse ir Užsachario Afrikoje, šio kanalo transliacijas galima matyti visame pasaulyje nemokamai naudojantis įvairiais mobiliaisiais įrenginiais;

               L.

               kadangi 2005 m. ES su „Euronews“ yra sudariusi paslaugų pirkimo sutartį, pagal kurią šiam transliuotojui kasmet skiriamas 5 mln. EUR pagrindinis finansavimas su Europos reikalais susijusioms programoms kurti ir transliuoti; kadangi 2007 ir 2009 m. buvo pasirašytos kitos dvi paslaugų pirkimo sutartys, pagal kurias kasmet per penkerių metų laikotarpį „Euronews“ transliacijoms arabų ir persų kalbomis numatyta skirti 5 mln. EUR; kadangi 2010 m. gruodžio mėn. ES ir „Euronews“ pasirašė daugiametės partnerystės pagrindų susitarimą; kadangi finansinis Komisijos įnašas kanalui „Euronews“ 2013 metams nustatytas 2013 m. gegužės 8 d. Komisijos sprendimu dėl iš dalies pakeistos 2013 m. darbo programos komunikacijų srityje, kuris laikomas sprendimu dėl finansavimo, patvirtinimo (C(2013)2631); kadangi 2014 m. numatomas kanalo „Euronews“ pajamas sudaro akcininkų licencijos mokesčiai (9 proc.), komercinis pelnas (49 proc.) ir Komisijos ir įvairių jos generalinių direktoratų finansavimas (42 proc.);

               M.

               kadangi redaktorių nepriklausomumas nuo politinio kišimosi, programų nešališkumas, įvairovė ir pagarba žiūrovams yra svarbiausi kanalo „Euronews“ metinio įsipareigojimo žiūrovams bruožai (22);

               N.

               kadangi 2009 m. Komisija atliko pagrindinės sutarties su kanalu „Euronews“ vertinimą, pagal kurį buvo patvirtintas savitas ir ekonomiškas kanalo „Euronews“, kaip visos Europos naujienų transliuotojo, pasiekiančio daugiau žiūrovų Europoje nei su juo konkuruojantys tarptautiniai naujienų kanalai, statusas (23);

               1.

               teikia šias rekomendacijas Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai:

                           a)

                           suprasti laisvos Europos žiniasklaidos, ypač finansiškai tvarių ir nepriklausomų visuomeninio transliavimo paslaugų svarbą siekiant skatinti ES demokratines vertybes ir informuoti visuomenę apie BUSP srities politiką ir jos tikslus, visų pirma gerinant Europą vienijančių ir ją skiriančių klausimų suvokimą ir gerinant Europos piliečių supratimą apie užsienio politiką;

                           b)

                           kurti nuoseklią visapusišką ES audiovizualinės žiniasklaidos strategiją ES išorės santykių politikos srityje, taip propaguojant saviraiškos laisvę ir žiniasklaidos pliuralizmą ir ginant bei stiprinant demokratiją ir žmogaus teises Europoje ir trečiosiose šalyse; transliuojamosios žiniasklaidos strategiją naudoti kaip integruotą BUSP priemonę;

                           c)

                           nedarant poveikio žiniasklaidos nepriklausomumui ir valstybių narių kompetencijai suteikti visuomeninio transliavimo paslaugų sistemą, ją apibrėžti ir suformuoti, rengiant šią strategiją reikia apibrėžti konkretų Europos transliuojamosios žiniasklaidos naudojimo metodą, kurį naudojant būtų:

                                       i)

                                       skatinama sudaryti sąlygas trečiosiose šalyse plėtoti nepriklausomą ir profesionalią transliuojamąją žiniasklaidą;

                                       ii)

                                       remiamos Europos žiniasklaidos transliacijos tarptautiniu mastu, kad jos:

                                                   —

                                                   veiktų pliuralistinėje ir konkurencingoje žiniasklaidos priemonių aplinkoje (t. y. turėtų galimybę skubiai iš pirmų šaltinių gauti aktualias naujienas, galėtų naudotis naujausių technologijų teikiamais pranašumais ir būtų pirmosiose skaitmeninės revoliucijos gretose) ir kurtų autentišką ir įvairų turinį;

                                                   —

                                                   būtų redakciniu požiūriu nepriklausomos;

                                                   —

                                                   laikytųsi transliuotojų chartijos nuostatų, pagal kurias reikalaujama užtikrinti, kad perduodamos tikslios ir objektyvios naujienos ir subalansuotai bei visapusiškai parodoma ES ir jos valstybių narių įvairovė, taip pat laikytųsi žurnalistikos kodekso, ypatingą dėmesį skiriant politikos kryptims, kuriomis siekiama užtikrinti žurnalistikos nepriklausomumą, tikslumą ir pusiausvyrą, ir šiuo klausimu parengtų nuosavus nepriklausomus elgesio kodeksus ir apibrėžtų redakcines kryptis;

                                                   —

                                                   suteiktų galimybę keistis nuomonėmis ir diskutuoti apie socialiniu ir (arba) politiniu požiūriu svarbias problemas, taip vedant Europos masto diskusijas ir jas formuojant, pasitelkiant platų savo korespondentų tinklą ir skatinant visuomenės susidomėjimą ir piliečių dalyvavimą;

                                                   —

                                                   taikytų įvairius naujienų ir keitimosi nuomonėmis programų transliavimo metodus, įskaitant televiziją, radiją, internetą, transliavimą internetu, socialinę žiniasklaidą ir transliavimą naudojant judriąsias sistemas, siekiant aprėpti kuo labiau žiūrovų už ES ribų;

                                                   —

                                                   tinkamai perduotų nuomonių ir aplinkybių įvairovę ES, įskaitant naujesnių valstybių narių požiūrius ir aktualijas;

                                                   —

                                                   aktyviai rengtų būsimus aktyvius Europos ir kitų regionų žurnalistus;

                                                   —

                                                   neturėtų bijoti išsamiai nagrinėti sudėtingų klausimų ir pateikti įvairių požiūrių į objektyvią tikrovę;

                           d)

                           manyti, kad transliuotojas „Euronews“, turintis platų nacionalinių transliuotojų tinklą ir pasižymintis didele aprėptimi, gali atlikti svarbų vaidmenį žiniasklaidos srityje skatinant diskusijas apie Europą, įskaitant diskusijas trečiosiose šalyse; vis dėlto pripažįsta, kad transliuotojas „Euronews“, siekdamas atlikti tokį vaidmenį, turėtų:

                                       i)

                                       turėti priemonių toliau transliuoti įvairiomis kalbomis, įskaitant ne Europos kalbas;

                                       ii)

                                       toliau stengtis didinti savo redakcijos nepriklausomumą;

                                       iii)

                                       turėti priemonių skatinti žurnalistų švietimo ir mokymo Europos klausimais galimybes ir toliau siūlyti užsienio žurnalistams galimybes mokytis, ypač pasitelkdamas savo projektą „Euronews Network“;

                                       iv)

                                       būti dar labiau sustiprintas finansiškai ir struktūriškai, kad galėtų pasiekti panašių rezultatų, kaip ir pasauliniai naujienų kanalai;

                                       v)

                                       savo interneto svetainėje skelbti savo pajamų apžvalgą, kad būtų užtikrintas jo veiklos skaidrumas;

                           e)

                           ES išorės pagalbos finansavimą, numatytą skirti projektams, skirti tiems transliuotojams, kurie laikosi aukščiausių žurnalistikos nepriklausomumo, tikslumo ir pusiausvyros standartų ir jais vadovaujasi ir kurie propaguoja ES vertybes, taip pat jį skirti projektams, kuriais būtų sudaromos sąlygos šiuos standartus pasiekti tiems transliuotojams, kurie atsilieka nuo nepriklausomumo, tikslumo ir tvarumo standartų, atsižvelgiant į tai, kad ateityje būtina bet kokio finansavimo skyrimo sąlyga turėtų būti veiklos rezultatų vertinimas taikant išmatuojamus kriterijus;

                           f)

                           ES lygmeniu pradėti svarstymus siekiant sukurti pasaulinę Europos radijo tarnybą;

                           g)

                           siekiant kuo labiau padidinti siūlomos ES transliuojamosios žiniasklaidos strategijos poveikį ES išorės santykių srityje, visuose dvišaliuose susitikimuose su atitinkamų trečiųjų šalių atstovais sistemingai kelti žiniasklaidos laisvės apribojimo klausimą;

                           h)

                           didinti valstybių narių informuotumą apie tai, kokia svarbi ES išorės santykiams transliuojamoji žiniasklaida, ir ieškoti būdų koordinuoti siūlomą ES strategiją su valstybių narių šios srities veiksmais ir strategijomis, kad būtų daugiau darnos;

                           i)

                           siekti trečiosiose šalyse sudaryti palankias sąlygas žiniasklaidai ir plėtoti nepriklausomą ir profesionalią transliuojamąją žiniasklaidą;

                           j)

                           greitai reaguoti, kai palydoviniai Europos žiniasklaidos transliacijų signalai tarptautiniu mastu slopinami trečiosiose šalyse ir kai trečiųjų šalių vyriausybės sustabdo Europos žiniasklaidos transliacijas;

               2.

               paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai ir susipažinti – valstybėms narėms.

      (1)  Tarybos dokumentas 11855/2012.

      (2)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 50.

      (3)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

      (4)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 135.

      (5)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0470.

      (6)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0274.

      (7)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0453.

      (8)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0575.

      (9)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0453.

      (10)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0596.

      (11)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0102.

      (12)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0103.

      (13)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0041.

      (14)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0040.

      (15)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0104.

      (16)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0039.

      (17)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0235.

      (18)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0446.

      (19)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0224.

      (20)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0097.

      (21)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0505.

      (22)  http://www.euronews.com/services-ue/

      (23)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E-2010-3324&language=DA