title: Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija 2021 m. gruodžio 2 d. dėl Europos sisteminių kibernetinių incidentų koordinavimo tarp atitinkamų institucijų sistemos (ESRV/2021/17) 2022/C 134/01

text:
               2022 3 25

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 134/1

      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA
      2021 m. gruodžio 2 d.
      dėl Europos sisteminių kibernetinių incidentų koordinavimo tarp atitinkamų institucijų sistemos
      (ESRV/2021/17)
      (2022/C 134/01)
      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės sutartį (1), ypač į jos IX priedą,
      atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (2), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktus ir 16 bei 18 straipsnius,
      atsižvelgdama į 2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2011/1, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (3), ypač į jo 18–20 straipsnius,
      kadangi:

                  (1)

                  kaip pažymėta Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2013/1 (4) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) yra atsakinga už Sąjungos finansų sistemos makroprudencinę priežiūrą. Vykdydama savo įgaliojimus, ESRV turėtų prisidėti prie sisteminės rizikos finansiniam stabilumui, įskaitant riziką, susijusią su kibernetiniais incidentais, prevencijos ir mažinimo, ir pasiūlyti šios rizikos mažinimo būdus;

                  (2)

                  dideli kibernetiniai incidentai, atsižvelgiant į jų potencialą sutrikdant ypatingos svarbos finansinių paslaugų teikimą ir operacijų vykdymą, gali kelti sisteminę riziką finansų sistemai. Pirminis sukrėtimas gali sustiprėti dėl veiklos arba finansinio neigiamo poveikio plitimo arba dėl sumažėjusio pasitikėjimo finansų sistema. Jeigu finansų sistema negali absorbuoti šių sukrėtimų, finansiniam stabilumui kyla rizika ir šioje situacijoje gali kilti sisteminė kibernetinė krizė (5);

                  (3)

                  nuolat kintanti kibernetinių grėsmių padėtis ir neseniai padidėjęs didelių kibernetinių incidentų skaičius yra padidėjusios rizikos Sąjungos finansiniam stabilumui rodikliai. Per COVID-19 pandemiją išryškėjo svarbus technologijų vaidmuo, kurį jos atlieka sudarant sąlygas veikti finansų sistemai. Atitinkamos institucijos ir įstaigos savo techninę infrastruktūrą ir rizikos valdymo sistemas turi pritaikyti prie staiga padidėjusio nuotolinio darbo masto, dėl kurio finansų sistema apskritai tapo paveikesnė kibernetinėms grėsmėms, o nusikaltėliams atsirado galimybės kurti naujus veikimo būdus ir esamus veikimo būdus pritaikyti siekiant pasinaudoti susidariusia situacija (6). Atsižvelgiant į šias aplinkybes, kibernetinių incidentų, apie kuriuos pranešta ECB bankų priežiūros srityje, skaičius 2020 m. padidėjo 54 %, palyginti su 2019 m (7).;

                  (4)

                  įvykus dideliam, galbūt plataus masto, dideliu greičiu ir tempais plintančiam kibernetiniam incidentui, reikia, kad atitinkamos institucijos veiksmingai reaguotų, siekdamos sušvelninti galimas neigiamas pasekmes finansiniam stabilumui. Operatyvus atitinkamų institucijų veiksmų koordinavimas ir komunikacija Sąjungos lygmeniu gali padėti anksti nustatyti didelio kibernetinio incidento poveikį finansiniam stabilumui, išlaikyti pasitikėjimą finansų sistema ir apriboti neigiamų pasekmių išplitimą į kitas finansų įstaigas ir taip padėti užkirsti kelią tam, kad didelis kibernetinis incidentas nekeltų rizikos finansiniam stabilumui;

                  (5)

                  pagrindinis sukrėtimas atsiranda dėl naujoviškumo, palyginti su įprastomis finansų ir likvidumo krizėmis, su kuriomis paprastai susiduria atitinkamos institucijos. Bendrame rizikos vertinime, be finansinių aspektų, būtina aptarti veiklos sutrikimų mastą ir poveikį, nes jie gali turėti įtakos pasirenkant makroprudencines priemones. Be to, finansinis stabilumas taip pat gali turėti įtakos kibernetikos ekspertų sprendimui, susijusiam su poveikio veiklai mažinimo priemonėmis. Šiuo atveju reikalingas glaudus ir greitas koordinavimas ir atvira komunikacija inter alia siekiant gauti informacijos apie padėtį;

                  (6)

                  nepavykusio institucijų koordinavimo rizika išlieka ir ją reikia pašalinti. Atitinkamos Sąjungos institucijos turės koordinuoti savo veiklą tarpusavyje ir su kitomis institucijomis, pvz., Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūra (ENISA), su kuriomis jos paprastai nebendrautų. Kadangi nemažai Sąjungos finansų įstaigų veikia pasauliniu mastu, tikėtina, kad didelis kibernetinis incidentas apims ne tik Sąjungos teritoriją arba gali būti pradėtas vykdyti už Sąjungos ribų, todėl atsaką į jį reikėtų koordinuoti pasauliniu mastu;

                  (7)

                  atitinkamos institucijos turi būti pasirengusios tokiai sąveikai. Priešingu atveju gali kilti rizika, kad jos imsis nesuderintų veiksmų, kurie prieštarauja arba kenkia kitų institucijų atsakui. Dėl tokio nepavykusio koordinavimo finansų sistema gali patirti dar didesnį sukrėtimą, kuris sumažintų pasitikėjimą finansų sistemos veikimu, o tai blogiausiu atveju keltų riziką finansiniam stabilumui (8). Todėl, siekiant šalinti finansiniam stabilumui dėl nepavykusio koordinavimo įvykus dideliam kibernetiniam incidentui kylančią riziką, reikėtų imtis būtinų veiksmų;

                  (8)

                  ESRV (2021) ataskaitoje Mitigating systemic cyber risk (9) nustatytas poreikis sukurti Europos sisteminių kibernetinių incidentų koordinavimo tarp atitinkamų Sąjungos institucijų sistemą (angl. pan-European systemic cyber incident coordination framework, toliau – EU-SCICF). EU-SCICF paskirtis turėtų būti padidinti atitinkamų institucijų parengties lygį, siekiant palengvinti koordinuotą atsaką į galimą didelį kibernetinį incidentą. ESRV (2021) ataskaitoje Mitigating systemic cyber risk numatyta, kad ESRV įvertina sistemos ypatumus, kurių prireiktų prima facie nesėkmingo koordinavimo rizikai pašalinti;

                  (9)

                  pagrindinis šios rekomendacijos tikslas – pasinaudoti viena iš Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlyme dėl Reglamento dėl skaitmeninės veiklos atsparumo finansų sektoriuje (10) (toliau – DORA) nustatytų Europos priežiūros institucijų (EPI) funkcijų, t. y. palaipsniui sudaryti sąlygas veiksmingam Sąjungos lygmens koordinuotam atsakui įvykus dideliam tarpvalstybiniam informacijos ir ryšių technologijų (IRT) incidentui arba kilus susijusiai grėsmei, kuri daro sisteminį poveikį visam Sąjungos finansų sektoriui. Šio proceso metu bus sukurta atitinkamų institucijų EU-SCICF;

                  (10)

                  EU-SCICF turėtų būti siekiama ne pakeisti esamas sistemas, bet pašalinti bet kokias koordinavimo ir komunikavimo spragas tarp pačių atitinkamų institucijų ir su kitomis Sąjungos institucijomis bei kitais pagrindiniais dalyviais tarptautiniu lygmeniu. Šiuo atžvilgiu reikėtų įvertinti EU-SCICF vietą dabartinėje finansų krizės sistemoje ir išsamioje Sąjungos kibernetinių incidentų sistemoje. Dėl pačių atitinkamų institucijų koordinavimo pažymėtina, kad, be kita ko, reikėtų atsižvelgti į finansų sektoriaus subjektų tinklo ir informacinių sistemų (TIS) bendradarbiavimo grupės funkcijas ir veiklą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 (11), ir koordinavimo mechanizmus, kuriuos numatyta sukurti įsteigiant Jungtinį kibernetinio saugumo padalinį, įskaitant ENISA dalyvavimą;

                  (11)

                  visų pirma pasiūlymu pradėti EU-SCICF rengimo darbus siekiama patvirtinti galimas EPI funkcijas, numatytas DORA pasiūlyme. DORA siūloma, kad „EPI, pasitarusios jungtiniame komitete ir bendradarbiaudamos su kompetentingomis institucijomis, Europos Centriniu Banku (ECB) ir ESRV, gali nustatyti mechanizmus, kurie sudarytų sąlygas dalytis veiksminga praktika skirtinguose finansų sektoriuose, kad būtų didinamas informuotumas apie padėtį ir identifikuojami bendri kibernetiniai pažeidžiamumai ir rizika įvairiuose sektoriuose“ ir „gali parengti krizių valdymo ir nenumatytų atvejų užduotis, apimančias kibernetinių išpuolių scenarijus, siekdamos sukurti komunikacijos kanalus ir palaipsniui sudaryti sąlygas veiksmingam ES lygmens koordinuotam atsakui didelio tarpvalstybinio IRT incidento ar susijusios grėsmės, turinčios sisteminį poveikį visam Sąjungos finansų sektoriui, atveju“ (12). Tokios Europos sistemos kaip EU-SCICF dar nėra ir ją reikėtų sukurti ir plėtoti kartu su DORA;

                  (12)

                  atsižvelgiant į riziką finansiniam stabilumui Sąjungoje, kurią kelia kibernetinė rizika, parengiamuosius darbus, susijusius su EU-SCICF sukūrimu, reikėtų, kiek tai įmanoma, pradėti net prieš tai, kai bus visapusiškai taikoma jai sukurti reikalinga teisinė ir politinė sistema. Ši teisinė ir politinė sistema turėtų būti visiškai sukurta ir užbaigta pradėjus taikyti atitinkamas DORA nuostatas ir jos deleguotuosius aktus;

                  (13)

                  veiksminga komunikacija padeda atitinkamoms institucijoms gauti informacijos apie padėtį, taigi tai yra būtinoji sąlyga Sąjungos lygmens koordinavimui įvykus dideliems kibernetiniams incidentams. Šiuo atžvilgiu reikėtų apibrėžti komunikacijos infrastruktūrą, reikalingą atsakui į didelį kibernetinį incidentą koordinuoti. Tai reikštų poreikį nurodyti informacijos, kuria reikia dalytis, tipą, įprastus kanalus, naudojamus dalijantis tokia informacija, ir informacinius centrus, su kuriais tokia informacija reikėtų dalytis. Dalijantis informacija būtina laikytis galiojančių teisinių reikalavimų. Be to, atitinkamoms institucijoms gali prireikti apibrėžti veiksmų planą ir protokolus, kuriais reikia vadovautis, siekiant užtikrinti tinkamą institucijų, dalyvaujančių planuojant koordinuotą atsaką į didelį kibernetinį incidentą, koordinavimą;

                  (14)

                  sisteminės kibernetinės krizės atveju reikės pradėti visapusiškai bendradarbiauti nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Todėl EPI ir ECB informacinių centrų paskyrimas ir kiekvienos valstybės narės atitinkamų nacionalinių institucijų kaip informacinių centrų paskyrimas, apie kuriuos reikėtų pranešti EPI, gali būti numatytas siekiant EU-SCICF schemoje sukurti pagrindinius ryšių palaikymo punktus, kuriuos reikia informuoti didelio kibernetinio incidento atveju. Poreikį paskirti informacinius centrus reikėtų įvertinti EU-SCICF kūrimo metu, atsižvelgiant į paskirtą bendrąjį informacinį centrą tinklo ir informacinių sistemų saugumo klausimais pagal Direktyvą (ES) 2016/1148, kurį valstybės narės įsteigė siekdamos užtikrinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis ir TIS bendradarbiavimo grupe (13);

                  (15)

                  elgesys valdant krizę ir nenumatytų atvejų užduotys galėtų palengvinti EU-SCICF įgyvendinimą ir sudaryti sąlygas institucijoms įvertinti jų pasirengimą ir parengtį sisteminei kibernetinei krizei Sąjungos lygmeniu. Tokios užduotys padėtų institucijoms įgyti patirties ir sudarytų sąlygas nuolat tobulinti ir plėsti EU-SCICF;

                  (16)

                  kuriant EU-SCICF labai svarbu, kad EPI kartu atliktų susijusius parengiamuosius darbus ir išnagrinėtų galimus pagrindinius sistemos elementus ir reikalingus išteklius bei poreikius, kad sistemą būtų galima plėtoti toliau. Paskui EPI galėtų imtis darbų, susijusių su preliminaria bet kokių kliūčių, dėl kurių galėtų sumažėti EPI ir atitinkamų institucijų gebėjimai sukurti EU-SCICF ir dalytis susijusia informacija per komunikacijos kanalus didelio kibernetinio incidento atveju, analize. Tokia analizė būtų svarbus žingsnis pagrindžiant bet kokius tolesnius veiksmus, susijusius su teisėkūra arba kitomis pagalbinėmis iniciatyvomis, kurių Europos Komisija gali imtis po DORA įgyvendinimo etapo,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      1 SKIRSNIS

         REKOMENDACIJOS

         A rekomendacija. Europos sisteminių kibernetinių incidentų koordinavimo sistemos (EU-SCICF) sukūrimas

                  1.

                  Rekomenduojama, kad, kaip numatyta Europos Parlamento ir tarybos pasiūlyme dėl Reglamento dėl skaitmeninės veiklos atsparumo finansų sektoriuje (toliau – DORA), Europos priežiūros institucijos (EPI) kartu per jungtinį komitetą ir drauge su Europos Centriniu Banku (ECB), Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) ir atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis pradėtų rengtis palaipsniui kurti veiksmingą Sąjungos lygmens koordinuotą atsaką didelio tarpvalstybinio kibernetinio incidento arba susijusios grėsmės, kuri galėtų daryti sisteminį poveikį Sąjungos finansų sektoriui, atveju. Parengiamieji darbai, susiję su Sąjungos lygmens koordinuotu atsaku, turėtų apimti laipsnišką EPI, ECB, ESRV ir atitinkamų nacionalinių institucijų EU-SCICF kūrimą. Šiuo atveju taip pat reikėtų įvertinti išteklių reikalavimus, susijusius su veiksmingu EU-SCICF kūrimu.

                  2.

                  Rekomenduojama, kad EPI, atsižvelgdamos į A rekomendacijos 1 punktą ir pasikonsultavusios su ECB ir ESRV, nustatytų ir paskui išanalizuotų dabartines kliūtis, teisines ir kitas veiklos spragas, trukdančias veiksmingai kurti EU-SCICF.

         B rekomendacija. EU-SCICF informacinių centrų sukūrimas

      Rekomenduojama, kad EPI, ECB ir kiekviena valstybė narė iš savo atitinkamų nacionalinių institucijų turėtų paskirti pagrindinį informacinį centrą, apie kurį reikėtų pranešti EPI. Šis informacinių centrų sąrašas padės kurti sistemą ir, kai EU-SCICF bus sukurta, informacinius centrus ir ESRV reikėtų informuoti apie didelio kibernetinio incidento atvejį. Taip pat reikėtų numatyti koordinavimą tarp EU-SCICF ir paskirtojo bendrojo informacinio centro tinklo ir informacinių sistemų saugumo klausimais pagal Direktyvą (ES) 2016/1148, kurį valstybės narės įsteigė siekdamos užtikrinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis ir tinklo ir informacinių sistemų bendradarbiavimo grupe.

         C rekomendacija. Tinkamos Sąjungos lygmens priemonės

      Rekomenduojama, kad Komisija, remdamasi pagal A rekomendaciją atliktų analizių rezultatu, apsvarstytų tinkamas priemones, kurios būtų reikalingos veiksmingam atsako į sisteminius kibernetinius incidentus koordinavimui užtikrinti.
      2 SKIRSNIS

         ĮGYVENDINIMAS

      1.   Apibrėžtys

      Šioje rekomendacijoje taikomos tokios apibrėžtys:

                  a)

                  kibernetinis – susijęs su tarpusavyje sujungtos informacinės infrastruktūros, kurioje vyksta asmenų, procesų, duomenų ir informacinių sistemų sąveika, laikmena, esantis jos viduje arba perduodamas per ją (14);

                  b)

                  didelis kibernetinis incidentas – su IRT susijęs incidentas, galintis turėti didelį neigiamą poveikį tinklui ir informacinėms sistemoms, kurios padeda finansų sektoriaus subjektams vykdyti ypatingos svarbos funkcijas (15);

                  c)

                  sisteminė kibernetinė krizė – didelis kibernetinis incidentas, kuris Sąjungos finansų sistemoje sukelia tokio lygmens sutrikimą, dėl kurio gali atsirasti rimtos neigiamos pasekmės sklandžiam vidaus rinkos ir realiosios ekonomikos veikimui. Tokia krizė galėtų atsirasti dėl didelio kibernetinio incidento, kuris sukelia sukrėtimus įvairiuose kanaluose, įskaitant veiklos, konfidencialumo ir finansinį kanalus;

                  d)

                  Europos priežiūros institucijos (EPI) – Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 (16), taip pat Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1094/2010 (17), ir Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (18);

                  e)

                  jungtinis komitetas – Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 54 straipsnį;

                  f)

                  atitinkamos nacionalinės institucijos –

                              1)

                              valstybės narės kompetentinga arba priežiūros institucija, kaip nurodyta Sąjungos aktuose, į kuriuos nuoroda pateikta Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 1 straipsnio 2 dalyje ir bet kuri kita nacionalinė kompetentinga institucija, kaip nurodyta Sąjungos aktuose, kuriais pavedamos užduotys EPI;

                              2)

                              kompetentinga institucija, valstybėje narėje paskirta pagal:

                                          i)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (19) 4 straipsnį, nedarant poveikio konkrečioms užduotims, kurios ECB pavestos pagal Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013 (20);

                                          ii)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/2366 22 straipsnis (21);

                                          iii)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2009/110/EB 37 straipsnis (22);

                                          iv)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/2034 4 straipsnis (23);

                                          v)

                                          Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kriptoturto rinkų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2019/1937 (24) 3 straipsnio 1 dalies ee punkto pirma įtrauka;

                                          vi)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 909/2014 11 straipsnis (25);

                                          vii)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 648/2012 22 straipsnis (26);

                                          viii)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/65/ES 67 straipsnis (27);

                                          ix)

                                          Reglamento (ES) Nr. 648/2012 22 straipsnis;

                                          x)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/61/ES 44 straipsnis (28);

                                          xi)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB 97 straipsnis (29);

                                          xii)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB 30 straipsnis (30);

                                          xiii)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/97 12 straipsnis (31);

                                          xiv)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/2341 47 straipsnis (32);

                                          xv)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1060/2009 22 straipsnis (33);

                                          xvi)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/43/EB (34) 3 straipsnio 2 dalis ir 32 straipsnis;

                                          xvii)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1011 (35) 40 straipsnis;

                                          xviii)

                                          Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/1503 (36) 29 straipsnis;

                              3)

                              institucija, kuriai pavesta patvirtinti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba kitos finansinio stabilumo užtikrinimo užduotys, pvz., susijusios su pagalbine analize, be kita ko, įskaitant:

                                          i)

                                          paskirtąją instituciją pagal Direktyvos 2013/36/ES VII antraštinės dalies 4 skyrių arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (37) 458 straipsnio 1 dalį;

                                          ii)

                                          makroprudencinės priežiūros įstaigą, turinčią tikslus, susitarimus, užduotis, įgaliojimus, priemones, atskaitomybės reikalavimus ir kitus Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijoje ESRV/2011/3 nustatytus ypatumus (38);

                  g)

                  atitinkama institucija –

                              1)

                              EPI;

                              2)

                              ECB, atsižvelgiant į užduotis, pavestas jam pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 4 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 5 straipsnio 2 dalį;

                              3)

                              atitinkama nacionalinė institucija.

            2.   Įgyvendinimo kriterijai

      Įgyvendinant šią rekomendaciją, taikomi šie kriterijai:

                  a)

                  tinkamą dėmesį reikėtų skirti poreikiui žinoti ir proporcingumo principui, atsižvelgiant į rekomendacijos tikslą ir turinį;

                  b)

                  turėtų būti įvykdyti su kiekviena rekomendacija susiję priede išvardyti konkretūs atitikties kriterijai.

            3.   Tolesnių veiksmų tvarkaraštis

      Pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 17 straipsnio 1 dalį adresatai privalo pranešti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV apie veiksmus, kurių jie ėmėsi šiai rekomendacijai įgyvendinti, arba pagrįsti bet kokį neveikimą. Adresatų prašoma tokį pranešimą dėl atitikties pateikti laikantis šių terminų:

                  1.

                  A rekomendacija

                              a)

                              Iki 2023 m. birželio 30 d., bet ne anksčiau kaip praėjus šešiems mėnesiams nuo DORA įsigaliojimo, EPI prašoma pateikti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV tarpinę A rekomendacijos 1 dalies įgyvendinimo ataskaitą.

                              b)

                              Iki 2024 m. birželio 30 d., bet ne anksčiau kaip praėjus 18 mėnesių nuo DORA įsigaliojimo, EPI prašoma pateikti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV galutinę A rekomendacijos 1 dalies įgyvendinimo ataskaitą.

                              c)

                              Iki 2025 m. birželio 30 d., bet ne anksčiau kaip praėjus 30 mėnesių nuo DORA įsigaliojimo, EPI prašoma pateikti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV A rekomendacijos 2 dalies įgyvendinimo ataskaitą.

                  2.

                  B rekomendacija
                  Iki 2023 m. birželio 30 d., bet ne anksčiau kaip praėjus šešiems mėnesiams nuo DORA įsigaliojimo, EPI, ECB ir valstybių narių prašoma pateikti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV B rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą.

                  3.

                  C rekomendacija

                              a)

                              Iki 2023 m. gruodžio 31 d., bet ne anksčiau kaip praėjus 12 mėnesių nuo DORA įsigaliojimo, Komisijos prašoma pateikti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV C rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą, atsižvelgiant į EPI tarpinę ataskaitą, pateiktą pagal A rekomendacijos 1 dalį.

                              b)

                              Iki 2025 m. gruodžio 31 d., bet ne anksčiau kaip praėjus 36 mėnesių nuo DORA įsigaliojimo, Komisijos prašoma pateikti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV C rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitas, atsižvelgiant į EPI ataskaitas, pateiktas pagal A rekomendaciją.

            4.   Stebėsena ir vertinimas

                  1.

                  ESRV sekretoriatas:

                              a)

                              padės adresatams užtikrindamas koordinuotą pranešimų teikimą ir parengdamas atitinkamas formas, taip pat prireikus išsamiai aprašydamas procedūrą ir tolesnių veiksmų tvarkaraštį;

                              b)

                              patikrins, kokių tolesnių veiksmų ėmėsi adresatai, teiks pagalbą jiems paprašius ir Bendrajai valdybai teiks ataskaitas apie tolesnius veiksmus. Vertinimai bus pradedami tokia tvarka:

                                          i)

                                          per 12 mėnesių, įsigaliojus DORA dėl A ir B rekomendacijų įgyvendinimo;

                                          ii)

                                          per 18 mėnesių, įsigaliojus DORA dėl C rekomendacijos įgyvendinimo;

                                          iii)

                                          per 24 mėnesius, įsigaliojus DORA dėl A rekomendacijos įgyvendinimo;

                                          iv)

                                          per 36 mėnesius, įsigaliojus DORA dėl A rekomendacijos įgyvendinimo;

                                          v)

                                          per 42 mėnesių, įsigaliojus DORA dėl C rekomendacijos įgyvendinimo.

                  2.

                  Bendroji valdyba įvertins adresatų pranešimą apie veiksmus ir pateiktą pagrindimą ir, kai tinkama, gali nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nesugebėjo tinkamai pagrįsti savo neveikimo.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. gruodžio 2 d.

               ESRV bendrosios valdybos vardu

               ESRV sekretoriato vadovas

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

         (2)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

         (3)  OL C 58, 2011 2 24, p. 4.

         (4)  2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1).

         (5)  Žr. Systemic cyber risk, ESRV, 2020 m. vasario mėn., galima rasti ESRV interneto svetainėje www.esrb.europa.eu

         (6)  Žr. organizuoto nusikalstamumo internete grėsmės vertinimą, Europolas, 2020 m., galima rasti Europolo interneto svetainėje www.europol.europa.eu

         (7)  Žr. IT and cyber risk: a constant challenge, ECB, 2021 m., galima rasti ECB bankininkystės priežiūros interneto svetainėje www.bankingsupervision.europa.eu

         (8)  Žr. Systemic cyber risk, ESRV, 2020 m. vasario mėn., galima rasti ESRV interneto svetainėje www.esrb.europa.eu

         (9)  Žr. Mitigating systemic cyber risk, ESRV, 2021 m. (bus paskelbta).

         (10)  COM/2020/595 final.

         (11)  2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (OL L 194, 2016 7 19, p. 1).

         (12)  Žr. DORA pasiūlymo 43 straipsnio projektą.

         (13)  Žr. informaciją apie Europos Komisijos TIS bendradarbiavimo grupę, kurią galima rasti Europos Komisijos interneto svetainėje ec.europa.eu

         (14)  Žr. Cyber Lexicon, FSB, 2018 m. lapkričio 12 d., galima rasti FSB interneto svetainėje www.fsb.org

         (15)  Žr. DORA pasiūlymo 3 straipsnio projekto 7 punktą.

         (16)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12).

         (17)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/79/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 48).

         (18)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

         (19)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

         (20)  2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (OL L 287, 2013 10 29, p. 63).

         (21)  2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35).

         (22)  2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičianti direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinanti Direktyvą 2000/46/EB (OL L 267, 2009 10 10, p. 7).

         (23)  2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/2034 dėl investicinių įmonių riziką ribojančios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/87/EB, 2009/65/EB, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES ir 2014/65/ES (OL L 314, 2019 12 5, p. 64).

         (24)  COM/2020/593 final.

         (25)  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012 (OL L 257, 2014 8 28, p. 1).

         (26)  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (OL L 201, 2012 7 27, p. 1).

         (27)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349).

         (28)  2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (OL L 174, 2011 7 1, p. 1).

         (29)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (OL L 302, 2009 11 17, p. 32).

         (30)  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

         (31)  2016 m. sausio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/97 dėl draudimo produktų platinimo (OL L 26, 2016 2 2, p. 19).

         (32)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2341 dėl profesinių pensijų įstaigų (PPĮ) veiklos ir priežiūros (OL L 354, 2016 12 23, p. 37).

         (33)  2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų (OL L 302, 2009 11 17, p. 1).

         (34)  2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 84/253/EEB (OL L 157, 2006 6 9, p. 87).

         (35)  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (OL L 171, 2016 6 29, p. 1).

         (36)  2020 m. spalio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1503 dėl Europos sutelktinio finansavimo paslaugų verslui teikėjų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/1129 ir Direktyva (ES) 2019/1937 (OL L 347, 2020 10 20, p. 1).

         (37)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

         (38)  2011 m. gruodžio 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2011/3 dėl nacionalinių institucijų įgaliojimų makrolygio rizikos ribojimo srityje (OL C 41, 2012 2 14, p. 1).

         PRIEDAS
         REKOMENDACIJOMS TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ SPECIFIKACIJA

            A rekomendacija. Europos sisteminių kibernetinių incidentų koordinavimo sistemos (EU-SCICF) sukūrimas

         Dėl A rekomendacijos 1 dalies teikiama ši atitikties kriterijų specifikacija.

                     1.

                     Rengdamos veiksmingą Sąjungos lygmens koordinuotą atsaką, kuris turėtų apimti laipsnišką EU-SCICF kūrimą įgyvendinant būsimame Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl skaitmeninės veiklos atsparumo finansų sektoriuje (toliau – DORA) numatytus įgaliojimus, Europos priežiūros institucijos (EPI), veikdamos jungtiniame komitete ir drauge su Europos Centriniu Banku (ECB), Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) ir atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis, taip pat pasikonsultavusios su Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra ir prireikus Komisija, turėtų apsvarstyti galimybę į numatytus EU-SCICF parengiamuosius darbus įtraukti bent jau šiuos aspektus:

                                 a)

                                 veiksmingam EU-SCICF kūrimui reikalingų išteklių analizę;

                                 b)

                                 krizės valdymo ir nenumatytų atvejų užduočių, susijusių su kibernetinio išpuolio scenarijais, parengimą siekiant tobulinti komunikacijos kanalus;

                                 c)

                                 parengti bendrą žodyną;

                                 d)

                                 nustatyti išsamią kibernetinių incidentų klasifikaciją;

                                 e)

                                 sukurti saugius ir patikimus dalijimosi informacija kanalus, įskaitant atsargines sistemas;

                                 f)

                                 įsteigti informacinius centrus;

                                 g)

                                 aptarti konfidencialumo dalijantis informacija klausimus;

                                 h)

                                 bendradarbiavimo ir dalijimosi informacija su finansų sektoriaus kibernetine žvalgyba iniciatyvas;

                                 i)

                                 pasinaudojant informuotumu apie padėtį, parengti veiksmingus aktyvavimo ir eskalacijos procesus;

                                 j)

                                 patikslinti sistemos dalyvių pareigas;

                                 k)

                                 parengti tarpsektorinio ir, kai tinkama, trečiųjų šalių koordinavimo sąsajas;

                                 l)

                                 užtikrinti nuoseklią atitinkamų institucijų komunikaciją su visuomene, siekiant išlaikyti pasitikėjimą;

                                 m)

                                 sukurti iš anksto nustatytas komunikacijos linijas, kad būtų užtikrinta savalaikė komunikacija;

                                 n)

                                 atlikti tinkamas sistemos testavimo užduotis, įskaitant tarpvalstybinį testavimą ir trečiųjų šalių koordinavimą, taip pat atlikti vertinimus, kurie padėtų įgyti patirties ir tobulinti sistemą;

                                 o)

                                 užtikrinti veiksmingą komunikaciją ir kovos su dezinformacija priemones.

            B rekomendacija. EU-SCICF informacinių centrų sukūrimas

         Dėl B rekomendacijos teikiama ši atitikties kriterijų specifikacija.

                     1.

                     EPI, ECB ir kiekviena valstybė narė su savo atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis turėtų susitarti dėl bendro požiūrio į dalijimąsi EU-SCICF paskirtųjų informacinių centrų sąrašu ir jo atnaujinimą.

                     2.

                     Informacinio punkto paskyrimas turėtų būti įvertintas atsižvelgiant į paskirtojo bendrojo informacinio centro pagal Direktyvą (ES) 2016/1148, kurį valstybės narės įsteigė siekdamos užtikrinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis ir tinklo ir informacinių sistemų bendradarbiavimo grupe.

            C rekomendacija. Sąjungos teisinės sistemos pakeitimai

         Dėl C rekomendacijos teikiama ši atitikties kriterijaus specifikacija.
         Komisija turėtų įvertinti, ar bet kokios priemonės, įskaitant atitinkamų Sąjungos teisės aktų pakeitimus, yra reikalingos atsižvelgiant į pagal A rekomendaciją atliktą analizę siekiant užtikrinti, kad EPI kartu su jungtiniu komitetu ir drauge su ECB, ESRV ir atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis, galėtų sukurti EU-SCICF pagal A rekomendacijos 1 dalį ir užtikrinti, kad EPI, ECB, ESRV ir atitinkamos nacionalinės institucijos, taip pat kitos institucijos galėtų dalyvauti vykdant koordinavimo veiksmus ir keistis informacija, kuri yra pakankamai išsami ir nuosekli, kad būtų remiamas veiksmingas EU-SCICF veikimas.


title: Europos Centrinio Banko rekomendacija 2022 m. kovo 25 d. kuria iš dalies keičiama Rekomendacija ECB/2017/10 dėl nacionalinių kompetentingų institucijų naudojimosi kai kuriomis Sąjungos teisės aktuose numatytomis pasirinkimo galimybėmis ir teise veikti savo nuožiūra mažiau svarbių įstaigų atžvilgiu bendrųjų kriterijų (ECB/2022/13) 2022/C 142/01

text:
                  2022 3 30

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  C 142/1

         EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA
         2022 m. kovo 25 d.
         kuria iš dalies keičiama Rekomendacija ECB/2017/10 dėl nacionalinių kompetentingų institucijų naudojimosi kai kuriomis Sąjungos teisės aktuose numatytomis pasirinkimo galimybėmis ir teise veikti savo nuožiūra mažiau svarbių įstaigų atžvilgiu bendrųjų kriterijų
         (ECB/2022/13)
         (2022/C 142/01)
         EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (1), ypač jo 4 straipsnio 3 dalį ir 6 straipsnio 1 dalį ir 5 dalies c punktą,
         kadangi:

                     (1)

                     2017 m. balandžio 4 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) priėmė Europos Centrinio Banko rekomendaciją ECB/2017/10 (2) (toliau – O&D rekomendacija), kurioje nustatė nacionalinių kompetentingų institucijų (NKI) naudojimosi kai kuriomis Sąjungos teisės aktuose numatytomis pasirinkimo galimybėmis ir teise veikti savo nuožiūra mažiau svarbių įstaigų atžvilgiu bendruosius kriterijus (specifikacijas). Po O&D rekomendacijos priėmimo priimtais teisės aktais buvo iš dalies pakeistos ar panaikintos kai kurios iš Sąjungos teisės aktuose numatytų pasirinkimo galimybių ir teisių veikti savo nuožiūra, kurios buvo įtrauktos į O&D rekomendaciją, o 2016 m. lapkričio mėn. buvo atnaujintas ECB vadovas dėl Sąjungos teisės aktuose numatytų pasirinkimo galimybių ir teisės veikti savo nuožiūra (toliau – ECB vadovas). Todėl reikia padaryti tam tikrus su tuo susijusius O&D rekomendacijos dalinius pakeitimus;

                     (2)

                     pasirinkimo galimybių ir teisės veikti savo nuožiūra atveju, kai tai susiję su konsoliduota priežiūra ir leidimu netaikyti prudencinių reikalavimų, laikantis ECB vadovo II dalies 1 skyriuje nustatytų specifikacijų, NKI, konkrečiais atvejais suteikdamos leidimą netaikyti reikalavimų, turėtų būti skatinamos taikyti prudencinį metodą. Konsoliduotos priežiūros institucijos nustatymo taisyklės ir konsolidavimo ir dalinio konsolidavimo metodai ir apimtis taip pat turėtų būti taikomi laikantis ECB vadovo;

                     (3)

                     dėl likvidumo reikalavimų netaikymo tarpvalstybiniu lygmeniu, ECB mažiau svarbioms įstaigoms rekomenduoja specialų metodą, atsižvelgiant į tai, kad ne visos į ECB vadovą įtrauktos prašymų vertinimo specifikacijos yra aktualios toms įstaigoms;

                     (4)

                     ECB rekomenduoja taikyti nuoseklų prudencinį metodą su nuosavų lėšų reikalavimais susijusioms pasirinkimo galimybėms ir teisėms veikti savo nuožiūra, laikantis ECB vadovo II dalies 2 skyriuje nustatytų specifikacijų. Siekiant atsižvelgti į mažiau svarbių įstaigų ypatumus, susijusius su kapitalo reikalavimų viršijimo suma mažinant nuosavas lėšas, tas specifikacijas reikia patikslinti;

                     (5)

                     ECB rekomenduoja taikyti nuoseklų prudencinį metodą su likvidumo reikalavimais susijusioms pasirinkimo galimybėms ir teisėms veikti savo nuožiūra, laikantis ECB vadovo II dalies 6 skyriuje nustatytų specifikacijų, nes tokios pasirinkimo galimybės ir teisės veikti savo nuožiūra daro poveikį padengimo likvidžiuoju turtu rodiklio reikalavimų apskaičiavimui, pavyzdžiui, nurodant, kaip tvarkyti tam tikrus gaunamų ir netenkamų pinigų srautus;

                     (6)

                     dėl netenkamų pinigų srautų su prekybos finansavimo nebalansiniais straipsniais susijusių produktų atveju į ECB vadovą įtrauktos specifikacijos, kuriomis siekiama atsižvelgti į naują ECB politiką, pagal kurią numatomas papildomas lankstumas nustatant netenkamų pinigų srautus. Taigi, siekdamos užtikrinti nuoseklų netenkamų pinigų srauto koeficientų taikymą svarbių ir mažiau svarbių įstaigų prekybos finansavimo nebalansinių straipsnių pozicijoms, NKI turėtų laikytis ECB vadove nustatytų specifikacijų;

                     (7)

                     stabiliems mažmeniniams indėliams taikytinų netenkamų pinigų srauto koeficientų atveju tam tikri veiksniai trukdė praktikoje taikyti Europos Centrinio Banko reglamento (ES) 2016/445 (ECB/2016/4) (3) 13 straipsnyje numatytą teisę veikti savo nuožiūra, pagal kurią kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms taikyti 3 % netenkamų pinigų srauto koeficientą stabiliems mažmeniniams indėliams, kuriems taikoma indėlių garantijų sistema (IGS), jeigu Europos Komisija tam iš anksto pritarė pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 (4) 24 straipsnio 4 ir 5 dalis. Reikia papildomų įrodymų ir analizės siekiant įrodyti, kad stabilių mažmeninių indėlių, kuriems taikomos IGS, likvidavimo rodikliai, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 24 straipsnio 5 dalyje, būtų mažesni negu 3 % per bet kurį nepalankiausių sąlygų laikotarpį, patiriamą pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 5 straipsnyje nurodytus scenarijus. Nesant tokių įrodymų ir analizės, bendroji 3 % netenkamų pinigų srauto koeficiento specifikacija buvo išbraukta iš Europos Centrinio Banko gairių ECB/2017/9 (5) dėl nacionalinių kompetentingų institucijų naudojimosi Sąjungos teisės aktuose numatytomis pasirinkimo galimybėmis ir teise veikti savo nuožiūra mažiau svarbių įstaigų atžvilgiu. ECB pozicija dėl šios pasirinkimo galimybės išdėstyta ECB vadovo III dalyje. Siekdamos užtikrinti nuoseklų naudojimąsi pasirinkimo galimybėmis ir teise veikti savo nuožiūra svarbių ir mažiau svarbių įstaigų atžvilgiu, NKI turėtų laikytis tokios pat pozicijos;

                     (8)

                     dėl pasirinkimo galimybių ir teisės veikti savo nuožiūra, susijusių su sverto koeficientu, ECB rekomenduoja taikyti nuoseklų prudencinį metodą pagal ECB vadovo I skirsnio 3 skyriuje ir II dalies 7 skyriuje nustatytas specifikacijas;

                     (9)

                     dėl pasirinkimo galimybių ir teisės veikti savo nuožiūra, kai tai susiję su tarpinėmis patronuojančiosiomis įmonėmis, ir dėl galimybės kompetentingoms institucijoms leisti dviem ar daugiau įstaigų Sąjungoje, priklausančių tai pačiai trečiosios valstybės grupei, turėti dvi tarpines ES patronuojančiąsias įmones, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2013/36/ES (6) 21b straipsnio 2 dalyje, ir dėl tokios galimybės aktualumo mažiau svarbių įstaigų atveju, ECB rekomenduoja, kad siekdamos užtikrinti vienodas sąlygas NKI taikytų metodą, atitinkantį ECB vadovo II dalies 9 skyriuje nustatytą metodą;

                     (10)

                     dėl pasirinkimo galimybių ir teisės veikti savo nuožiūra, kai tai susiję su įstaigoms taikomais informacijos teikimo reikalavimais, ypač dėl turto ir nebalansinių straipsnių vertinimo ir informacijos teikimo reikalavimų netaikymo, ECB rekomenduoja, kad siekdamos užtikrinti nuoseklų politikos standartų taikymą visame Bendrame priežiūros mechanizme ir vienodas sąlygas, NKI taikytų ECB vadovo II dalies 8 skyriuje nustatytą metodą;

                     (11)

                     dėl su valdymu susijusių pasirinkimo galimybių ir teisės veikti savo nuožiūra, O&D rekomendaciją reikėtų iš dalies pakeisti, kad būtų atsižvelgta į teisės aktų pakeitimus, susijusius su (mišrią veiklą vykdančių) finansų kontroliuojančiųjų bendrovių priežiūra;

                     (12)

                     todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Rekomendaciją ECB/2017/10,

               PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

            PIRMA DALIS

            Daliniai pakeitimai

         Rekomendacija ECB/2017/10 iš dalies keičiama taip:

                     1.

                     Pirmos dalies I skirsnio 2 punktas pakeičiamas taip:

                                 „2.

                                 Apibrėžtys
                                 Šioje rekomendacijoje taikomos Reglamente (ES) Nr. 1024/2013, Reglamente (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17), Reglamente (ES) Nr. 575/2013, Direktyvoje 2013/36/ES, Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2015/61 (*1) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/59/ES (*2) pateiktos apibrėžtys.

                        (*1)  2014 m. spalio 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/61, kuriuo dėl kredito įstaigoms taikomo padengimo likvidžiuoju turtu reikalavimo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (OL L 11, 2015 1 17, p. 1)."

                        (*2)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).“;"

                     2.

                     Antroje dalyje įterpiamas šis IIa skirsnis:
                     „IIa.

                        Nuosavų lėšų reikalavimai

                                 1.

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 78 straipsnio 1 dalies b punktas: nuosavų lėšų mažinimas – kapitalo reikalavimų viršijimo suma

                                             1.1

                                             NKI turėtų nustatyti kapitalo reikalavimų viršijimo sumą, reikalaujamą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 78 straipsnio 1 dalies b punktą, kad būtų leidžiama mažinti nuosavų lėšų sumą, jeigu tenkinamos 78 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos ir įvertinus visus šiuos veiksnius:

                                                         a)

                                                         ar kredito įstaiga, atlikusi bet kuriuos iš Reglamento (ES) Nr. 575/2013 77 straipsnio 1 dalyje nurodytų veiksmų, ir toliau trejus metus viršytų naujausiame taikomame priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo proceso (SREP) sprendime nustatytus bendrus kapitalo reikalavimus bent jau gairių dėl papildomų nuosavų lėšų dydžiu, nustatytu tame pačiame SREP sprendime;

                                                         b)

                                                         ar kredito įstaiga, atlikusi bet kuriuos iš Reglamento (ES) Nr. 575/2013 77 straipsnio 1 dalyje nurodytų veiksmų, ir toliau trejus metus viršytų Direktyvoje 2014/59/ES nustatytus reikalavimus bent jau suma, kurią nacionalinė pertvarkymo institucija ar Bendra pertvarkymo valdyba laiko būtina norint tenkinti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 78a straipsnyje nustatytą sąlygą;

                                                         c)

                                                         planuojamo sumažinimo poveikį atitinkamo lygio nuosavoms lėšoms;

                                                         d)

                                                         ar kredito įstaiga, atlikusi bet kuriuos iš Reglamento (ES) Nr. 575/2013 77 straipsnio 1 dalyje nurodytų veiksmų, ir toliau trejus metus viršytų to reglamento 92 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytą sverto koeficiento reikalavimą, ir papildomų nuosavų lėšų reikalavimą, skirtą suvaldyti pernelyg didelio sverto riziką, nurodytą naujausiame taikomame SREP sprendime bent jau gairių dėl papildomų nuosavų lėšų dydžiu, skirtu suvaldyti pernelyg didelio sverto riziką, nurodytą naujausiame taikomame SREP sprendime.

                                             1.2

                                             Net jeigu įstaigos ir nesiekia pirmiau nurodytų viršijimo sumų, jų prašymai sumažinti nuosavas lėšas vis tiek gali būti tenkinami, kiekvieną konkretų atvejį įvertinus atskirai ir nustačius, kad prašymas tinkamai pagrįstas svariais prudenciniais argumentais. Jeigu įstaiga nesiekia 1.1 punkto b papunktyje nustatytos viršijimo sumos, NKI turėtų kreiptis į nacionalinę pertvarkymo instituciją ar Bendrą pertvarkymo valdybą dėl nuomonės, ar dėl nuosavų lėšų sumažinimo galėtų kilti grėsmė, kad įstaiga nevykdys Direktyvoje 2014/59/ES nustatytų nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimų.

                                             1.3

                                             Jeigu kredito įstaigai 1.1 punkto a ar d papunktyje minimas gairių dėl papildomų nuosavų lėšų dydis netaikomas, jai viršijimo suma nustatoma individualiai, atsižvelgiant į kredito įstaigos specifines aplinkybes.

                                 2.

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 78 straipsnio 1 dalies antra pastraipa: nuosavų lėšų mažinimas – bendras išankstinis leidimas
                                 NKI turėtų suteikti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 78 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje numatytą bendrą išankstinį leidimą, jeigu tenkinamos toje pastraipoje ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 241/2014 (*3) nustatytos sąlygos. NKI turėtų nustatyti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 78 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą viršijimo sumą įvertinusi visus šios rekomendacijos IIa skirsnio 1 punkte išvardytus veiksnius.

                                 3.

                                 Antros dalies V skirsnis išbraukiamas;

                                 4.

                                 Priedas pakeičiamas šios rekomendacijos priedu.

            ANTRA DALIS

            Adresatai

         Ši rekomendacija skirta dalyvaujančių valstybių narių NKI.
         NKI rekomenduojama taikyti šią rekomendaciją nuo jos priėmimo dienos.

            Priimta Frankfurte prie Maino 2022 m. kovo 25 d.

                  ECB Pirmininkė

               Christine LAGARDE

            (1)  OL L 287, 2013 10 29, p. 63.

            (2)  2017 m. balandžio 4 d. Europos Centrinio Banko rekomendacija dėl nacionalinių kompetentingų institucijų naudojimosi kai kuriomis Sąjungos teisės aktuose numatytomis pasirinkimo galimybėmis ir teise veikti savo nuožiūra mažiau svarbių įstaigų atžvilgiu bendrųjų kriterijų (ECB/2017/10) (OL C 120, 2017 4 13, p. 2).

            (3)  2016 m. kovo 14 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2016/445 dėl naudojimosi Sąjungos teisės aktuose numatytomis pasirinkimo galimybėmis ir teise veikti savo nuožiūra (ECB/2016/4) (OL L 78, 2016 3 24, p. 60).

            (4)  2014 m. spalio 10 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/61, kuriuo dėl kredito įstaigoms taikomo padengimo likvidžiuoju turtu reikalavimo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (OL L 11, 2015 1 17, p. 1).

            (5)  2017 m. balandžio 4 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2017/697 dėl nacionalinių kompetentingų institucijų naudojimosi Sąjungos teisės aktuose numatytomis pasirinkimo galimybėmis ir teise veikti savo nuožiūra mažiau svarbių įstaigų atžvilgiu (ECB/2017/9) (OL L 101, 2017 4 13, p. 156).

            (6)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

            PRIEDAS
            Rekomendacijos ECB/2017/10 priedas pakeičiamas taip:

                     „PRIEDAS

                                 Pasirinkimo galimybės ir (arba) teisės veikti savo nuožiūra teisinis pagrindas

                                 Rekomenduojamas metodas: atitiktis politikai dėl svarbioms įstaigoms suteiktų pasirinkimo galimybių ir teisės veikti savo nuožiūra

                                       Konsoliduota priežiūra ir prudencinių reikalavimų netaikymas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 7 straipsnio 1–3 dalys: kapitalo reikalavimų netaikymas

                                 ECB vadovo II dalies 1 skyriaus 3 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 8 straipsnio 1 ir 2 dalys: likvidumo reikalavimų netaikymas

                                 ECB vadovo II dalies 1 skyriaus 4 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 9 straipsnis: individualus konsolidavimo metodas

                                 ECB vadovo II dalies 1 skyriaus 5 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 10 straipsnio 1 ir 2 dalys: reikalavimų netaikymas centrinės įstaigos nuolat kontroliuojamoms kredito įstaigoms

                                 ECB vadovo II dalies 1 skyriaus 6 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 18 straipsnio 3 dalis: konsolidavimo metodai, taikomi susijusioms įmonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/34/ES 22 straipsnio 7 dalyje

                                 ECB vadovo III dalies 1 skyriaus 1 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 18 straipsnio 5 dalis: konsolidavimo metodai, taikomi dalyvavimo valdant kapitalą arba su įmonės kapitalu susijusių ryšių atvejais, išskyrus nurodytus 18 straipsnio 1 ir 4 dalyse

                                 ECB vadovo III dalies 1 skyriaus 2 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 18 straipsnio 6 dalis: konsolidavimas reikšmingo poveikio ir vienos vadovavimo sistemos atvejais

                                 ECB vadovo III dalies 1 skyriaus 3 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 18 straipsnio 7 dalis: konsolidavimas

                                 ECB vadovo II dalies 1 skyriaus 8 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 18 straipsnio 8 dalis: konsolidavimas

                                 ECB vadovo III dalies 1 skyriaus 4 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 19 straipsnio 2 dalis: neįtraukimas į konsolidavimą

                                 ECB vadovo II dalies 1 skyriaus 9 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 24 straipsnio 2 dalis: turto ir nebalansinių straipsnių vertinimas – tarptautinių finansinės apskaitos standartų taikymas prudenciniais tikslais

                                 ECB vadovo II dalies 1 skyriaus 10 punktas

                                       Nuosavos lėšos

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 26 straipsnio 3 dalis: vėliau išleistų kapitalo priemonių priskyrimas prie bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonių

                                 ECB vadovo II dalies 2 skyriaus 3 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 49 straipsnio 1 dalis: draudimo įmonėse turimų lėšų priemonių atskaitymas

                                 ECB vadovo II dalies 2 skyriaus 5 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 49 straipsnio 2 dalis: turimų finansų sektoriaus subjektų nuosavų lėšų atskaitymas

                                 ECB vadovo II dalies 2 skyriaus 6 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 54 straipsnio 1 dalies e punktas: papildomų 1 lygio priemonių, išleistų trečiosiose valstybėse įsteigtų patronuojamųjų įmonių, koeficiento apskaičiavimas

                                 ECB vadovo II dalies 2 skyriaus 7 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 78 straipsnio 3 dalis: nuosavų lėšų mažinimas: savidraudos įmonės, taupymo įstaigos ir kooperatinės bendrovės

                                 ECB vadovo II dalies 2 skyriaus 10 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 78 straipsnio 4 dalis: papildomų 1 lygio arba 2 lygio priemonių sumažinimas

                                 ECB vadovo II dalies 2 skyriaus 11 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 79 straipsnio 1 dalis: papildomų 1 lygio arba 2 lygio priemonių sumažinimas

                                 ECB vadovo II dalies 2 skyriaus 12 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 83 straipsnio 1 dalis: reikalavimų netaikymas specialiosios paskirties subjekto išleistoms papildomoms 1 lygio ir 2 lygio priemonėms

                                 ECB vadovo II dalies 2 skyriaus 13 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 84 straipsnio 5 dalis: į konsoliduotą bendrą 1 lygio nuosavą kapitalą įtrauktos mažumos dalys

                                 ECB vadovo II dalies 2 skyriaus 14 punktas

                                 Direktyvos 2013/36/ES 142 straipsnio 1 dalis: jungtinio rezervo reikalavimo ar sverto koeficiento rezervo reikalavimo netenkinimas

                                 ECB vadovo II dalies 11 skyriaus 12 punktas

                                       Kapitalo reikalavimai

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 113 straipsnio 6 dalis: pagal riziką įvertintų pozicijų sumų apskaičiavimas – grupės vidaus pozicijos

                                 ECB vadovo II dalies 3 skyriaus 3 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 162 straipsnio 1 dalis: pozicijų terminas

                                 ECB vadovo II dalies 3 skyriaus 5 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 225 straipsnio 2 dalis: savi kintamumo koregavimų įverčiai

                                 ECB vadovo II dalies 3 skyriaus 6 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 244 straipsnio 2 dalis ir 245 straipsnio 2 dalies antra pastraipa: reikšmingas rizikos perleidimas

                                 ECB vadovo II dalies 3 skyriaus 9 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 283 straipsnio 3 dalis: vidaus modelių metodo įgyvendinimas

                                 ECB vadovo II dalies 3 skyriaus 8 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 284 straipsnio 4 ir 9 dalys: sandorio šalies kredito rizikos pozicijos vertės apskaičiavimas

                                 ECB vadovo II dalies 3 skyriaus 9 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 366 straipsnio 4 dalis: rizikos vertės mato apskaičiavimas

                                 ECB vadovo II dalies 3 skyriaus 13 punktas

                                       Institucinės užtikrinimo sistemos

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 8 straipsnio 4 dalis: likvidumo reikalavimų netaikymas institucinių užtikrinimo sistemų nariams

                                 ECB vadovo II dalies 4 skyriaus 3 punktas

                                       Didelės pozicijos

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 396 straipsnio 1 dalis: didelėms pozicijoms taikomų reikalavimų laikymasis

                                 ECB vadovo II dalies 5 skyriaus 3 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 400 straipsnio 2 dalies c punktas: didelėms pozicijoms taikomų reikalavimų laikymasis

                                 ECB vadovo II dalies 5 skyriaus 4 punktas

                                       Likvidumas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 414 straipsnis: likvidumo reikalavimų laikymasis

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 3 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 422 straipsnio 8 dalis ir Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 29 straipsnis: netenkamų pinigų srautai grupės viduje

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 10 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 425 straipsnio 4 dalis ir Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 34 straipsnis: gaunamų pinigų srautai grupės viduje

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 14 punktas

                                 Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 8 straipsnio 1 dalis: likvidžiojo turto diversifikavimas

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 5 punktas

                                 Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 8 straipsnio 3 dalies c punktas: likvidžiojo turto valdymas

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 6 punktas

                                 Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 8 straipsnio 6 dalis: valiutų nesutapimai

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 4 punktas

                                 Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 17 straipsnio 4 dalis: neįskaičiavimo tvarkos netaikymas

                                 ECB vadovo I dalies 3 skyriaus 1 punktas

                                 Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 23 straipsnio 2 dalis: su kitais produktais ir paslaugomis susiję netenkamų pinigų srautai

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 7 punktas

                                 Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 24 straipsnio 4 ir 5 dalys: su stabiliais mažmeniniais indėliais susiję netenkamų pinigų srautai

                                 ECB vadovo III dalies 3 skyriaus 1 punktas

                                 Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 24 straipsnio 6 dalis: mažmeninių indėlių, kuriems taikoma indėlių draudimo sistema, koeficientas

                                 ECB vadovo III dalies 3 skyriaus 3 punktas

                                 Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 25 straipsnio 3 dalis: didesni netenkamų pinigų srautų koeficientai

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 8 punktas

                                 Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 26 straipsnis: netenkamų pinigų srautai ir susiję gaunamų pinigų srautai

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 9 punktas

                                 Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 29 straipsnis: lengvatinės sąlygos grupėje arba institucinėje užtikrinimo sistemoje (IPS)

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 10 punktas

                                 Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 30 straipsnio 2 dalis: papildomi netenkamų pinigų srautai dėl užtikrinimo priemonių poreikio sumažinus kredito vertinimą

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 11 punktas

                                 Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 33 straipsnio 2 dalis: viršutinė gaunamų pinigų srautų riba

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 12 punktas

                                 Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 33 straipsnio 3–5 dalys: specializuotos kredito įstaigos

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 13 punktas

                                 Deleguotojo reglamento (ES) 2015/61 34 straipsnis: gaunamų pinigų srautai grupėje arba institucinėje užtikrinimo sistemoje

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 14 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 428b straipsnio 5 dalis: grynasis pastovaus finansavimo rodiklis (NSFR) – valiutų nesutapimų ribojimas

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 15 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 428f straipsnio 1 dalis: NSFR – tarpusavyje susijęs turtas ir įsipareigojimai

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 16 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 428h straipsnis: NSFR – grupėje arba institucinėje užtikrinimo sistemoje taikomos lengvatinės sąlygos

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 17 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 428p straipsnio 7 dalis: NSFR – nestandartinių centrinio banko operacijų tvarkymas

                                 ECB vadovo I dalies 3 skyriaus 1 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 428ai straipsnis: NSFR – supaprastinto grynojo pastovaus finansavimo rodiklio (sNSFR) taikymas

                                 ECB vadovo II dalies 6 skyriaus 18 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 428aq straipsnio 7 dalis: NSFR – nestandartinių centrinio banko vykdomų operacijų tvarkymas (sNSFR)

                                 ECB vadovo I dalies 3 skyriaus 1 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 8 straipsnis: likvidumo reikalavimų netaikymas

                                 ECB vadovo II dalies 4 skyriaus 3 punktas

                                       Svertas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 429a straipsnio 2 dalis: lengvatinės sąlygos, taikomos viešiesiems plėtros bankams

                                 ECB vadovo II dalies 7 skyriaus 3 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 429a straipsnio 5 dalis: centrinio banko atsargų neįtraukimas apskaičiuojant sverto rodiklį

                                 ECB vadovo I dalies 3 skyriaus 1 punktas

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 429b straipsnio 3 dalis: lengvatinės sąlygos, taikomos susitarimams dėl tariamo bendro pinigų fondo sudarymo

                                 ECB vadovo II dalies 7 skyriaus 4 punktas

                                       Informacijos teikimo reikalavimai

                                 Reglamento (ES) Nr. 575/2013 430 straipsnio 11 dalis: informacijos apie prudencinius reikalavimus ir finansinės informacijos teikimas

                                 ECB vadovo II dalies 8 skyriaus 1 punktas

                                       Bendrieji reikalavimai kredito įstaigos veiklai pradėti ir tęsti

                                 Direktyvos 2013/36/ES 21 straipsnio 1 dalis: reikalavimų netaikymas centrinės įstaigos nuolat kontroliuojamoms kredito įstaigoms

                                 ECB vadovo II dalies 9 skyriaus 1 punktas

                                 Direktyvos 2013/36/ES 21b straipsnio 2 dalis: tarpinė patronuojančioji įmonė

                                 ECB vadovo II dalies 9 skyriaus 2 punktas

                                       Valdymo struktūra ir prudencinė priežiūra

                                 Direktyvos 2013/36/ES 88 straipsnio 1 dalies e punktas: pirmininko ir vykdomojo direktoriaus funkcijų derinimas

                                 ECB vadovo II dalies 11 skyriaus 4 punktas

                                 Direktyvos 2013/36/ES 91 straipsnio 6 dalis: papildomos nevykdomojo direktoriaus pareigos

                                 ECB vadovo II dalies 11 skyriaus 5 punktas

                                 Direktyvos 2013/36/ES 108 straipsnio 1 dalis: centrinės įstaigos nuolat kontroliuojamų kredito įstaigų vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo procesas

                                 ECB vadovo II dalies 11 skyriaus 6 punktas

                                 Direktyvos 2013/36/ES 117 ir 118 straipsniai: įpareigojimai bendradarbiauti

                                 ECB vadovo II dalies 11 skyriaus 9 punktas

                                 Direktyvos 2013/36/ES 142 straipsnis: kapitalo apsaugos planai

                                 ECB vadovo II dalies 11 skyriaus 12 punktas

               “


title: Komisijos rekomendacija (ES) 2022/553 2022 m. balandžio 5 d. dėl maiste esančių Alternaria toksinų stebėsenos

text:
               2022 4 6

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 107/90

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2022/553
      2022 m. balandžio 5 d.
      dėl maiste esančių Alternaria toksinų stebėsenos
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) Teršalų maisto grandinėje mokslinė grupė (CONTAM) 2011 m. priėmė mokslinę nuomonę dėl rizikos, kurią gyvūnų ir visuomenės sveikatai kelia maiste esantys Alternaria (1);

                  (2)

                  EFSA taip pat neseniai paskelbė mokslinę ataskaitą dėl su maistu suvartojamų Alternaria toksinų poveikio Europos gyventojams vertinimo (2). Ji padarė išvadą, kad įvertintas ilgalaikis su maistu suvartojamų Alternaria toksinų alternariolio, alternariolio monometileterio ir tenuazono rūgšties poveikis viršija atitinkamą toksiškumo ribinę vertę, o tai rodo, kad reikia papildomų duomenų apie konkrečių junginių toksiškumą;

                  (3)

                  EFSA rekomendavo surinkti daugiau duomenų apie Alternaria toksinų buvimą atitinkamuose maisto produktuose (vaisiuose ir vaisių produktuose, pomidoruose ir produktuose iš pomidorų, taip pat grūdiniuose maisto produktuose kūdikiams ir mažiems vaikams ir kt.). EFSA taip pat rekomendavo taikyti jautresnius analizės metodus, kad būtų sumažinta įvairių Alternaria toksinų poveikio neapibrėžtis, nes šiuo metu turimame duomenų rinkinyje prie daugelio duomenų yra žyma „žemiau kiekybinio nustatymo ribos (LOQ)“ dėl to, kad naudoti analizės metodai ne visada buvo pakankamai jautrūs;

                  (4)

                  geroji ūkininkavimo praktika, geros sandėliavimo ir transportavimo sąlygos ir geroji gamybos praktika gali sumažinti Alternaria toksinų kiekį maisto produktuose arba leisti jų išvengti. Vis dėlto reikia surinkti daugiau informacijos apie veiksnius, dėl kurių tam tikruose maisto produktuose Alternaria toksinų koncentracija yra palyginti didelė, kad būtų galima nustatyti priemones, kurių reikia imtis siekiant išvengti šių Alternaria toksinų šiuose maisto produktuose arba sumažinti jų kiekį;

                  (5)

                  siekiant išsiaiškinti, kada būtų tikslinga nustatyti veiksnius, nulemiančius palyginti didelę arba net reikšmingą Alternaria toksinų koncentraciją maisto produktuose, būtina, remiantis EFSA duomenų bazėje esančiais duomenimis, nustatyti orientacines vertes atskiriems maisto produktams. Orientacinės koncentracijos vertės nustatytos tik tiems produktams, apie kuriuos turima pakankamai toksinų paplitimo juose duomenų;

                  (6)

                  todėl tikslinga rekomenduoti stebėti Alternaria toksinus maisto produktuose ir nustatyti veiksnius, nulemiančius didelę jų koncentraciją tam tikruose maisto produktuose,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

                  (1)

                  Valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su maisto tvarkymo subjektais, turėtų stebėti Alternaria toksinus alternariolį, alternariolio monometileterį ir tenuazono rūgštį maisto produktuose, visų pirma perdirbtuose pomidorų produktuose, paprikų milteliuose, sezamų sėklose, saulėgrąžų sėklose, saulėgrąžų aliejuje, medžių riešutuose, džiovintose figose ir grūdiniuose maisto produktuose, skirtuose kūdikiams ir mažiems vaikams. Jei įmanoma, taip pat reikėtų ištirti kitus Alternaria toksinus ir apie rezultatus pranešti Europos maisto saugos tarnybai.

                  (2)

                  Siekdamos užtikrinti, kad ėminiai būtų reprezentatyvūs, valstybės narės turėtų laikytis atitinkamų ėminių ėmimo procedūrų, nustatytų 2006 m. vasario 23 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 401/2006 (3). Perdirbtų pomidorų produktų ėminių ėmimo procedūra turėtų būti atliekama pagal taisykles, nustatytas Reglamento (EB) Nr. 401/2006 I priedo H dalyje (skysti produktai) arba I dalyje (kietieji produktai). Jeigu maisto tvarkymo subjektų taikoma ėminių ėmimo procedūra nukrypsta nuo Reglamente (EB) Nr. 401/2006 nustatytos procedūros, pagal ją imami siuntų ėminiai turi išlikti reprezentatyviais.

                  (3)

                  Siekiant nustatyti alternariolį ir alternariolio monometileterį, kiekybinio nustatymo riba (LOQ) neturėtų būti didesnė kaip 2 μg/kg kūdikiams ir mažiems vaikams skirtų grūdinių maisto produktų atveju, ir 4 μg/kg kitų maisto produktų atveju, o siekiant nustatyti tenuazono rūgštį LOQ neturėtų viršyti 20 μg/kg visų maisto produktų atveju.

                  (4)

                  Valstybės narės, aktyviai dalyvaujant maisto tvarkymo subjektams, turėtų atlikti tyrimus, kad nustatytų veiksnius, dėl kurių šios koncentracijos viršija orientacines koncentracijas, ir perdirbimo poveikį šių Alternaria toksinų koncentracijai, kaip nustatyta šios rekomendacijos priede.

                  (5)

                  Valstybės narės ir maisto tvarkymo subjektai iki kiekvienų metų birželio 30 d. Europos maisto saugos tarnybai turėtų pateikti ankstesnių metų duomenis, kad juos būtų galima kaupti vienoje duomenų bazėje, laikantis EFSA maisto ir pašarų standartinio mėginių aprašo (SMA) gairių reikalavimų ir EFSA papildomų specialių ataskaitų teikimo reikalavimų (4).

         Priimta Briuselyje 2022 m. balandžio 5 d.

               Komisijos vardu

            Stella KYRIAKIDES

               Komisijos narė

         (1)  EFSA teršalų maisto grandinėje mokslinė grupė (CONTAM); Scientific Opinion on the risks for animal and public health related to the presence of Alternaria toxins in feed and food. EFSA Journal 2011;9(10):2407. [97 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2407. Paskelbta adresu www.efsa.europa.eu/efsajournal

         (2)  EFSA, Arcella D, Eskola M and Gómez Ruiz JA, 2016. Scientiﬁc report on the dietary exposure assessment to Alternaria toxins in the European population. EFSA Journal 2016;14(12):4654, 32 pp. doi:10.2903/j.efsa.2016.4654.

         (3)  2006 m. vasario 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 401/2006, nustatantis ėminių ėmimo ir analizės metodus, skirtus oficialiai mikotoksinų kiekio maisto produktuose kontrolei (OL L 70, 2006 3 9, p. 12).

         (4)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

         PRIEDAS
         Turimais EFSA duomenų bazės duomenimis pagrįsta alternariolio, alternariolio monometileterio ir tenuazono rūgšties orientacinė koncentracija tam tikruose maisto produktuose, kurią viršijus turėtų būti atliekami tyrimai dėl Alternaria toksinų buvimą nulemiančių veiksnių arba dėl maisto perdirbimo poveikio. Tai orientacinės koncentracijos, o ne saugios koncentracijos maisto produktuose.

                     Maistas

                     Alternariolis (AOH)
                     (μg/kg)

                     Alternariolio monometileteris (AME)
                     (μg/kg)

                     Tenuazono rūgštis (TeA)
                     (μg/kg)

                     Perdirbti pomidorų produktai

                     10

                     5

                     500

                     Paprikų milteliai

                     -

                     -

                     10 000

                     Sezamų sėklos

                     30

                     30

                     100

                     Saulėgrąžų sėklos

                     30

                     30

                     1 000

                     Saulėgrąžų aliejus

                     10

                     10

                     100

                     Medžių riešutai

                     -

                     -

                     100

                     Džiovintos figos

                     -

                     -

                     1 000

                     Grūdiniai maisto produktai kūdikiams ir mažiems vaikams

                     2

                     2

                     500