title: Tarybos rekomendacija 2022 m. birželio 16 d. dėl europinio požiūrio į mikrokredencialus mokymuisi visą gyvenimą ir įsidarbinamumui skatinti 2022/C 243/02

text:
               2022 6 27

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 243/10

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2022 m. birželio 16 d.
      dėl europinio požiūrio į mikrokredencialus mokymuisi visą gyvenimą ir įsidarbinamumui skatinti
      (2022/C 243/02)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 149 ir 292, 165 ir 166 straipsnius,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
      kadangi:

                  1.

                  Europoje vis daugiau žmonių turi atnaujinti ir tobulinti savo žinias, įgūdžius ir kompetencijas, kad užpildytų spragą tarp savo formaliojo švietimo ir mokymo rezultatų ir sparčiai kintančios visuomenės ir darbo rinkos poreikių. Ekonomikai atsigaunant po COVID-19 pandemijos ir vykstant skaitmeninei bei žaliajai pertvarkai sparčiau keičiasi ir mūsų gyvenimo būdas, mokymosi sistemos ir darbo procesai. Tai taip pat išryškino poreikį žmonėms būti geriau pasirengusiems įveikti dabartinius ir ateities iššūkius. Pandemija padarė poveikį tiek jaunimo, tiek suaugusiųjų karjeros perspektyvoms. Dėl jos taip pat padidėjo nedarbas ir buvo padaryta žala šimtų milijonų europiečių fizinei, psichinei ir emocinei gerovei;

                  2.

                  vienas iš pagrindinių iššūkių, su kuriais susiduria Europos įmonės ir darbdaviai, yra nepakankama atitinkamų įgūdžių pasiūla ES darbo rinkoje. Tuo pat metu darbuotojai susiduria su precedento neturinčiais darbo organizavimo pokyčiais. Be to, dėl skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos iš esmės keičiasi užduočių profiliai ir įgūdžių reikalavimai. Kaip nurodyta 2021 m. spalio 15 d. Tarybos sprendime (ES) 2021/1868 dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (1), „valstybės narės ir Sąjunga turi siekti parengti suderintą užimtumo strategiją, skirtą visų pirma kvalifikuotai, tinkamai parengtai, gebančiai prisitaikyti darbo jėgai bei į ateitį orientuotoms ir į ekonomikos pokyčius reaguojančioms darbo rinkoms skatinti“. Nuolat kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti labai svarbu, kad darbuotojai galėtų patenkinti dabartinėje darbo vietoje atsirandančius poreikius arba pereiti į naujas darbo vietas ir tokius besiplečiančius sektorius, kaip žaliasis ir skaitmeninis sektoriai, ypač senėjant visuomenei;

                  3.

                  kad galėtų ugdyti asmenines, socialines, kultūrines ir profesines žinias, įgūdžius ir kompetencijas, žmonės turi turėti galimybę dalyvauti įvairiais būdais ir įvairioje aplinkoje organizuojamo kokybiško mokymo ir mokymosi sistemoje. Būta raginimų didinti švietimo ir mokymo sistemų lankstumą ir surasti sprendimus, kaip įvairesnio profilio žmonėms organizuoti labiau į besimokančius asmenis orientuotą, prieinamą ir įtraukų mokymą. Neformalūs švietimo ir mokymo paslaugų teikėjai šiuo metu taip pat stengiasi patenkinti šį poreikį suteikdami naujų ir novatoriškų kvalifikacijos kėlimo ir persikvalifikavimo galimybių;

                  4.

                  siekiant užtikrinti, kad kiekvienas asmuo turėtų žinių, įgūdžių ir kompetencijų, reikalingų norint sėkmingai įsitvirtinti visuomenėje, darbo rinkoje ir asmeniniame gyvenime, labai svarbų vaidmenį atlieka veiksminga mokymosi visą gyvenimą kultūra. Labai svarbu, kad žmonės visą gyvenimą galėtų naudotis kokybiško ir tinkamo švietimo ir mokymo, kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo sistema. Kad švietimo ir mokymo įstaigos galėtų geriau reaguoti į sparčiai kintančius darbdavių ir besimokančių asmenų poreikius, jų ilgalaikė strategija turėtų apimti mokymosi visą gyvenimą galimybes. Taip įvairesnėms besimokančių asmenų grupėms (įskaitant šių įstaigų absolventus ir kitus suaugusius besimokančius asmenis) būtų sudarytos sąlygos kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti. Rekomenduojama, kad aukštojo mokslo įstaigos, profesinio rengimo ir mokymo įstaigos, suaugusiųjų mokymo paslaugų teikėjai ir kiti mikrokredencialų teikėjai, įskaitant darbdavius, bendradarbiautų ir integruotų naujausių mokslinių tyrimų rezultatus, rengdami ir atnaujindami mokymosi galimybes;

                  5.

                  mikrokredencialai galėtų padėti patvirtinti trumpos, konkrečiai pritaikytos mokymosi patirties rezultatus. Jie suteikia galimybę tikslingai ir lanksčiai įgyti žinių, įgūdžių ir kompetencijų, kad būtų patenkinami nauji ir besiformuojantys visuomenės ir darbo rinkos poreikiai, taip pat kad asmenys galėtų užpildyti įgūdžių, kurių jiems reikia, kad galėtų sėkmingai įsitvirtinti sparčiai kintančioje aplinkoje, spragos, tačiau jais nepakeičiamos įprastos kvalifikacijos. Kai tikslinga, jais gali būti papildomos esamos kvalifikacijos, suteikiant joms pridėtinės vertės ir kartu nepakenkiant pirminio švietimo ir mokymo pagal visų studijų programas pagrindiniam principui. Mikrokredencialus galėtų rengti ir išduoti įvairūs teikėjai, vykdantys veiklą įvairioje mokymosi aplinkoje (formaliojo ir neformaliojo švietimo ar savaiminio mokymosi aplinkose);

                  6.

                  nepaisant to, kad mikrokredencialai vis aktyviau naudojami, Europoje nėra bendros jų apibrėžties ar standartų. Dėl to yra apribotas mikrokredencialų supratimas ir naudojimosi jais mastas, taigi ir mikrokredencialų teikiamos galimybės palengvinti lanksčias mokymosi ir karjeros trajektorijas. Šia rekomendacija siekiama padėti didinti visų susijusių subjektų – tiek teikėjų, tiek gavėjų – pasitikėjimą mikrokredencialais visoje Europoje;

                  7.

                  pagal Europos socialinių teisių ramsčio (2) pirmąjį principą kiekvienas turi teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, kad galėtų išlaikyti ir įgyti įgūdžius, leidžiančius visavertiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir sėkmingai valdyti savo statuso pokyčius darbo rinkoje visoje Europos Sąjungoje. Pagal Europos socialinių teisių ramsčio ketvirtąjį principą kiekvienas turi teisę laiku gauti konkrečiai jam pritaikytą pagalbą siekiant pagerinti jo perspektyvas įsidarbinti ar pradėti dirbti savarankiškai. Ši teisė gauti pagalbą apima teisę į paramą mokantis ir persikvalifikuojant. Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane mikrokredencialai apibūdinti kaip novatoriška priemonė, galinti „padėti sukurti palankesnes sąlygas lankstiems mokymosi metodams taikyti ir padėti darbuotojams darbe ar keičiant profesinę veiklą“. Mikrokredencialai gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant 2030 m. ES pagrindinių tikslų, įskaitant tikslus užtikrinti, kad kasmet mokymuose dalyvautų 60 % visų suaugusiųjų ir kad užimtumo lygis siektų bent 78 %. Šiuos abu tikslus Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime palankiai įvertino ES vadovai, taip pat socialiniai partneriai bei pilietinė visuomenė ir vėliau 2021 m. birželio 24–25 d. susitikime (3) – Europos Vadovų Taryba;

                  8.

                  kartu su šiuo veiksmų planu Komisija priėmė Rekomendaciją dėl veiksmingos aktyvios paramos užimtumui po COVID-19 sukeltos krizės (EASE rekomendaciją) (4). Rekomendacijoje valstybėms narėms pateiktos konkrečios politikos gairės, kaip rengti darnius politikos dokumentų rinkinius, kad būtų palengvinamas darbo vietos keitimas ir skatinamas ekonomikos gaivinimas po COVID-19 pandemijos kuriant darbo vietas. Šios politikos gairės apima kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes ir paramos priemones;

                  9.

                  Europos įgūdžių darbotvarkėje (5), kaip vienas iš jos 12 pavyzdinių veiksmų, paskelbta nauja iniciatyva, susijusi su europiniu požiūriu į mikrokredencialus. Šia nauja iniciatyva siekiama remti mikrokredencialų kokybę, skaidrumą ir naudojimą visoje ES. Įgūdžių darbotvarkėje taip pat paskelbta apie iniciatyvą, susijusią su individualiosiomis mokymosi sąskaitomis, kurios galėtų padėti panaikinti esamas spragas, susijusias su darbingo amžiaus suaugusiųjų galimybėmis gauti išsilavinimą ir mokytis, ir sudaryti sąlygas žmonėms sėkmingai valdyti statuso pokyčius darbo rinkoje. Mikrokredencialai gali būti naudojami kaip dalis žmonėms prieinamo švietimo ir mokymo, siekiant pagrįsti šių individualiųjų mokymosi sąskaitų veikimą;

                  10.

                  Komisijos komunikate dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo iki 2025 m (6). paskelbta, kad Komisija sieks parengti europinį požiūrį į mikrokredencialus, kad padėtų išplėsti mokymosi galimybes ir sustiprinti tiek aukštojo mokslo įstaigų, tiek profesinio rengimo ir mokymo įstaigų vaidmenį mokymosi visą gyvenimą srityje;

                  11.

                  Tarybos rekomendacijoje dėl profesinio rengimo ir mokymo siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo (7) Komisija raginama išnagrinėti „mikrokredencialų koncepciją ir naudojimą“;

                  12.

                  Tarybos rezoliucijoje dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) (8) mikrokredencialų koncepcijos ir naudojimo nagrinėjimas pateikiamas kaip vienas iš konkrečių strateginės programos 2 prioritetinės srities (mokymasis visą gyvenimą ir judumas) klausimų ir veiksmų;

                  13.

                  Tarybos išvadose dėl dokumento „Europos universitetų tinklų iniciatyva. Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir visuomenės susiejimas: sudaryti sąlygas naujam Europos aukštojo mokslo aspektui“ (9) pabrėžiama, kad „[n]ors mikrokredencialai nenukrypsta nuo pagrindinio visos studijų programos principo ir nepažeidžia jo, jie galėtų padėti išplėsti mokymosi galimybes siekiant pritaikyti jas netradiciniams besimokantiems asmenims ir atsižvelgiant į naujų įgūdžių poreikį darbo rinkoje, užtikrinti, kad mokymosi patirtis būtų lankstesnė ir modulinė, remti galimybes įgyti aukštąjį išsilavinimą ir įtraukti besimokančius asmenis, neatsižvelgiant į jų ankstesnę kvalifikaciją ar išsilavinimą, skatinant suteikti perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo galimybių, kartu užtikrinant kokybišką švietimą“;

                  14.

                  tarpvyriausybinio Bolonijos proceso (10) Romos komunikate Europos aukštojo mokslo erdvės švietimo ministrai įsipareigojo padėti savo aukštojo mokslo įstaigoms: i) įvairinti mokymosi galimybių pasiūlą ir ii) diegti ugdymo turinio ir švietimo organizavimo būdų inovacijas. Be visų studijų programų ir kartu išsaugodamos savo teisę savarankiškai rengti studijų programas ir reglamentuoti kreditų perkėlimo klausimus, daugelis aukštojo mokslo įstaigų siūlo arba planuoja siūlyti trumpesnius mokymosi kursus. Dalyvavimas tokiuose trumpesniuose kursuose gali padėti besimokantiems asmenims įvairiais jų gyvenimo etapais ugdyti ar atnaujinti savo kultūrinius, profesinius ir universaliuosius įgūdžius ir kompetencijas. Bendradarbiaujant Bolonijos proceso sistemoje bus nagrinėjama, kaip ir kokiu mastu šiuos trumpesnius ir lanksčius mokymosi kursus, įskaitant kursus, kuriuos baigus išduodami mikrokredencialai, būtų galima apibrėžti, plėtoti, rengti ir pripažinti naudojantis įprastomis priemonėmis;

                  15.

                  švietimo ir mokymo sistemos turėtų padėti patenkinti įvairius individualius visų besimokančių asmenų poreikius ir stiprinti jų gabumus ir gebėjimus. Jomis taip pat turėtų būti suteikiama mokymosi galimybių visiems, be kita ko, neformaliojo švietimo ir savaiminio mokymosi aplinkoje, kaip pabrėžiama Tarybos išvadose dėl lygybės ir įtraukties švietimo ir mokymo srityje siekiant skatinti visų mokymosi sėkmę (11). Tinkamai parengti mikrokredencialai gali būti naudojami kaip tam tikros tikslinės priemonės siekiant didinti platesnio besimokančių asmenų rato įtrauktį ir jų galimybes dalyvauti švietimo ir mokymo programose. Šis platesnis besimokančių asmenų ratas apima nepalankioje padėtyje esančias ir pažeidžiamas grupes (pavyzdžiui, neįgaliuosius, vyresnio amžiaus asmenis, žemos kvalifikacijos ir (arba) menkų įgūdžių asmenis, mažumas, migrantų kilmės asmenis, pabėgėlius ir dėl geografinės ir (arba) nepalankios socialinės bei ekonominės padėties mažiau galimybių turinčius asmenis). Mikrokredencialus taip pat galima naudoti siekiant suteikti geresnį orientavimą besimokantiems asmenims ir sudaryti palankesnes sąlygas sėkmingai mokytis ir dalyvauti mokymuose, taip pat remti perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką. Dėl numatomo pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų skaičiaus didėjimo reikės rengti strategijas, kaip veiksmingai integruoti šias grupes į švietimo, mokymo ir darbo sistemas. Gairės ir tarpusavio mokymasis visoje ES rengiant ir išduodant mikrokredencialus gali padėti skatinti įtrauktį ir užtikrinti, kad besimokantys asmenys iš visų visuomenės grupių galėtų pasinaudoti jų teikiama nauda;

                  16.

                  mikrokredencialai taip pat gali padėti remti darbuotojų, įskaitant nestandartinių formų darbą dirbančius asmenis, pavyzdžiui, platformų ekonomikos sektoriaus darbuotojų (12), kuriems dėl jų užimtumo statuso gali būti sunku naudotis galimybe mokytis (13), profesinį tobulėjimą ir judumą;

                  17.

                  mikrokredencialai galėtų atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant ES politikos iniciatyvas, kuriomis skatinama skaitmeninė ir žalioji pertvarkos. Mikrokredencialai galėtų: i) pagrįsti 2021–2027 m. Skaitmeninio švietimo veiksmų plano (14) tikslus, siekiant padėti suteikti lanksčių ir prieinamų mokymosi galimybių, skirtų skaitmeniniams įgūdžiams ugdyti, ir ii) padėti įgyvendinti Komisijos 2030 m. skaitmeninės politikos kelrodžio plano tikslus ne vėliau kaip 2030 m. užtikrinti, kad Europoje gyventų skaitmeninių įgūdžių turintys gyventojai ir dirbtų aukštos kvalifikacijos skaitmeninės srities specialistai. Mikrokredencialai taip pat galėtų atlikti tam tikrą vaidmenį įgyvendinant Europos žaliojo kurso iniciatyvą (15) – Europos ekonomikos augimo strategiją, kuria siekiama pertvarkyti jos ekonomiką ir visuomenę ir jas nukreipti tvaresniu keliu;

                  18.

                  Tarybos rekomendacijoje dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandaros, kuria panaikinama 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (16), nustatyta bendra orientacinė sistema, kuria siekiama padėti asmenims ir organizacijoms palyginti įvairias kvalifikacijų sistemas ir kvalifikacijų lygius tose sistemose. Į Europos kvalifikacijų sandarą (EKS), kaip Europos orientacinę sistemą, galima įtraukti visų rūšių ir lygių kvalifikacijas ir ji yra bendras skaidrumo, perkeliamumo ir palyginamumo standartas. Į EKS taip pat galima įtraukti mikrokredencialus, jeigu ir kai jie yra pirma įtraukti į nacionalines kvalifikacijų sandaras;

                  19.

                  2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacijoje dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (17) valstybės narės buvo raginamos ne vėliau kaip 2018 m., atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes ir ypatumus ir tokiu mastu, kokį laiko tinkamu, nustatyti neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo priemones. Šios rezultatų patvirtinimo priemonės reiškia, kad gali būti patvirtintos žmonių žinios, įgūdžiai ir kompetencijos, kuriuos jie įgijo neformaliojo ir savaiminio mokymosi sistemoje. Naudojantis šiomis patvirtinimo priemonėmis žmonėms taip pat sudaromos sąlygos įgyti visą kvalifikaciją arba, kai taikytina, dalinę kvalifikaciją. 2020 m. atliekant šios rekomendacijos vertinimą (18) buvo raginama aktyviau plėtoti rezultatų patvirtinimo ir mikrokredencialų tarpusavio sąsajas;

                  20.

                  2018 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime (ES) 2018/646 dėl bendros geresnių paslaugų, susijusių su įgūdžiais ir kvalifikacijomis, teikimo sistemos („Europass“), kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2241/2004/EB (19), nustatytas pagrindas parengti internetines priemones, kad žmonės galėtų valdyti savo karjerą ir mokytis visą gyvenimą, taip pat numatytos kredencialų autentiškumo patvirtinimo paslaugos, kuriomis užtikrinamas mikrokredencialų perkeliamumas;

                  21.

                  mikrokredencialų tinkamumas, plėtojimas ir atnaujinimas priklauso nuo:

                              i)

                              regioninių ir nacionalinių institucijų bei švietimo ir mokymo organizacijų bendradarbiavimo ir

                              ii)

                              įvairių sektorių ir pramonės šakų atstovų socialinio dialogo (palaikant šį socialinį dialogą turėtų dalyvauti viešojo ir privačiojo sektorių darbuotojams ir darbdaviams atstovaujančios organizacijos, mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ir specialistai bei vadovaujantys darbuotojai;

                  22.

                  šioje rekomendacijoje visapusiškai laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų, institucijų savarankiškumo ir akademinės laisvės principų ir valstybių narių atsakomybės už švietimo ir profesinio rengimo turinį ir organizavimą, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes ir glaudžiai bendradarbiaujant su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais;

                  23.

                  šia rekomendacija nedaromas poveikis Direktyvai 2005/36/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2013/55/ES dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir joje nustatytos automatinio pripažinimo tvarkos,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ, kuri turi būti įgyvendinama atsižvelgiant į regioninės, nacionalinės ir Sąjungos teisės aktus bei prioritetus, nacionalines aplinkybes ir turimus išteklius, įskaitant socialinę ir ekonominę padėtį ir nacionalinių švietimo, mokymo, mokymosi visą gyvenimą ir užimtumo sistemų ypatumus, ir glaudžiai bendradarbiaujant su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais:

         Tikslai

                  1.

                  Valstybėms narėms rekomenduojama patvirtinti europinį požiūrį į mikrokredencialus siekiant:

                              a)

                              sudaryti sąlygas asmenims įgyti žinių, įgūdžių ir kompetencijų, kurių jiems reikia norint įsitvirtinti kintančioje darbo rinkoje ir visuomenėje, tas žinias, įgūdžius ir kompetencijas atnaujinti bei tobulinti, kad jie galėtų visapusiškai pasinaudoti socialiai sąžiningu ekonomikos atsigavimu ir teisingu perėjimu prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos ir būtų geriau pasirengę įveikti dabartinius ir ateities iššūkius;

                              b)

                              padėti mikrokredencialų teikėjams pasirengti didinti mokymosi galimybių pasiūlos kokybę, skaidrumą, prieinamumą ir lankstumą, kad asmenys įgalėtų plėtoti asmenines mokymosi trajektorijas ir karjeros galimybes;

                              c)

                              atsižvelgiant į vykstančius demografinius ir visuomenės pokyčius ir visais ekonomikos ciklų etapais skatinti įtraukumą, prieigą ir lygias galimybes ir padėti užtikrinti atsparumą, socialinį sąžiningumą ir gerovę visiems.

                  2.

                  Rekomenduojama, kad valstybės narės, kai tinkama, naudotų mikrokredencialus kaip priemonę esamoms mokymosi galimybėms sustiprinti ir papildyti, didinti dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą programose ir padėti pasiekti tikslą, kad kasmet mokymuose dalyvautų 60 % visų suaugusiųjų, kaip nustatyta Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane, palankiai įvertinta ES vadovų ir patvirtinta Tarybos rezoliucijoje dėl naujosios 2021–2030 m. Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkės (20).

         Taikymo sritis

                  3.

                  Ši rekomendacija apima mikrokredencialus, taip pat galimos paramos veiksmingam mikrokredencialų rengimui, išdavimui ir naudojimui politiką.

                  4.

                  Mikrokredencialai gali būti naudojami siekiant papildyti ir stiprinti švietimo, mokymo, mokymosi visą gyvenimą ir įsidarbinamumo ekosistemas. Šioje rekomendacijoje išdėstytomis priemonėmis siekiama stiprinti mokymosi ir įsidarbinamumo galimybių, nesutrikdant pirminio mokslo, aukštojo mokslo, profesinio rengimo ir mokymo sistemų ir nedarant neigiamo poveikio esamoms kvalifikacijoms ir laipsniams bei jų nepakeičiant. Tose priemonėse rekomenduojama nustatyti bendrą europinį požiūrį į esamą ir būsimą mikrokredencialų teikimą Europos Sąjungoje ir, siekiant gerinti mikrokredencialų kokybę, didinti jų skaidrumą ir palengvinti jų naudojimą, pateikiama mikrokredencialų apibrėžtis ir rengimo, išdavimo bei apibūdinimo gairės.

         Terminų apibrėžtys

                  5.

                  Šioje rekomendacijoje vartojamų terminų apibrėžtys:

                              a)

                              mikrokredencialas – įrašas apie mokymosi rezultatus, kuriuos besimokantis asmuo pasiekė baigęs nedidelės apimties mokymosi kursus. Šie mokymosi rezultatai bus įvertinti remiantis skaidriais ir aiškiai apibrėžtais kriterijais. Mokymosi patirties, kurią įgijus išduodami mikrokredencialai, paskirtis – suteikti besimokančiam asmeniui konkrečių žinių, įgūdžių ir kompetencijų, padedančių patenkinti visuomenės, asmeninius, kultūrinius ar darbo rinkos poreikius. Mikrokredencialai priklauso besimokančiam asmeniui, jais galima dalytis ir juos galima perkelti. Jie gali būti atskiri arba sujungti į didesnius kredencialus. Jie grindžiami kokybės užtikrinimu pagal sutartus atitinkamo sektoriaus ar veiklos srities standartus;

                              b)

                              mikrokredencialų teikėjai – švietimo ir mokymo įstaigos ir organizacijos, socialiniai partneriai (t. y. darbuotojams ir darbdaviams atstovaujančios organizacijos), darbdaviai ir pramonės atstovai, pilietinės visuomenės organizacijos, valstybinės užimtumo tarnybos (VUT) ir regioninės bei nacionalinės valdžios institucijos ir kitų rūšių subjektai, rengiantys, teikiantys ir išduodantys formaliojo, neformaliojo ir savaiminio mokymosi mikrokredencialus. Tai nedaro poveikio regioninės ir nacionalinės teisės aktams ir aplinkybėms;

                              c)

                              mokymosi aplinka – įvairios fizinės, internetinės, mišrios (21), virtualios ir skaitmeninės žmonių mokymosi vietos, aplinkybės ir kultūros terpės, apimančios bet kokią aplinką, kurioje gali vykti formalusis, neformalusis ir savaiminis mokymasis;

                              d)

                              formalusis mokymasis – mokymasis, kuris vyksta organizuotoje ir struktūriškai apibrėžtoje aplinkoje, skirtoje specialiai mokymuisi, ir paprastai baigiasi kvalifikacijos suteikimu, dažniausiai išduodant sertifikatą ar diplomą; toks mokymasis apima bendrojo švietimo, pirminio, tęstinio ir tretinio profesinio rengimo ir mokymo ir aukštojo mokslo sistemas (22);

                              e)

                              neformalusis mokymasis – formaliajam švietimui ir mokymui nepriklausantis mokymasis pasitelkiant mokymosi tikslų ir mokymosi laiko atžvilgiu suplanuotą veiklą, be to, kai teikiama kokios nors formos parama mokymuisi (23);

                              f)

                              savaiminis mokymasis – mokymasis, kylantis iš kasdienės veiklos ir patirties, kuris nėra organizuotas ar struktūrizuotas tikslų, laiko ar paramos mokymuisi atžvilgiu; žvelgiant iš besimokančiojo perspektyvos jis gali būti nesąmoningas (24). Jis automatiškai nelemia mikrokredencialo, bet į jį gali būti atsižvelgiama patvirtinimo metu, kai gali būti nustatomi, dokumentuojami, vertinami ir (arba) sertifikuojami asmens mokymosi rezultatai;

                              g)

                              perkeliamumas – kredencialo turėtojo galimybė saugoti savo mikrokredencialus pasirinktoje sistemoje ir dalytis tais kredencialais su pasirinkta šalimi (tiek nacionaliniu, tiek tarptautiniu lygmeniu) ir visų mainuose dalyvaujančių šalių galimybė suprasti kredencialų turinį ir patikrinti jų autentiškumą. Taip užtikrinamas perkeliamumas tarp švietimo ir mokymo sektorių ir jų viduje, darbo rinkoje ir iš vienos šalies į kitą;

                              h)

                              kaupimas – galimybė, kai aktualu, derinti įvairius mikrokredencialus ir vienus mikrokredencialus logiškai pagrįsti kitais mikrokredencialais. Sprendimus kaupti arba sujungti kredencialus, vadovaudamasi savo praktika, priima priimančioji organizacija (t. y. švietimo ir mokymo įstaigos, darbdaviai ir kt.). Tokie sprendimai turėtų padėti pasiekti besimokančio asmens tikslus ir patenkinti jų poreikius. Kaupimas automatiškai nesuteikia teisės į kvalifikaciją ar laipsnį. Tokius sprendimus priima regioninės arba nacionalinės valdžios institucijos ar įstaigos, atsižvelgdamos į savo mikrokredencialų suteikimo procesus;

                              i)

                              vertinimas – procesas arba metodas, naudojamas asmenų formaliojo, neformaliojo ar savaiminio mokymosi aplinkoje pasiektiems mokymosi rezultatams įvertinti, išmatuoti ir galiausiai apibūdinti. Vertinimą atlieka teikėjas arba kiti pripažinti vertinimo paslaugų teikėjai.

         Mikrokredencialo apibrėžtis ir Europos standartiniai mikrokredencialo apibūdinimo elementai

                  6.

                  Rekomenduojama, kad valstybės narės priimtų ir skatintų naudoti:

                              a)

                              mikrokredencialų apibrėžtį, kaip nurodyta 5 dalies a punkte;

                              b)

                              Europos standartinius mikrokredencialo apibūdinimo elementus (kaip apibūdinta I priede), įskaitant šiuos privalomus elementus:

                                          i)

                                          besimokančio asmens tapatybės nustatymą;

                                          ii)

                                          mikrokredencialo pavadinimą;

                                          iii)

                                          mikrokredencialą išdavusio subjekto šalį (-is) / regioną (-us);

                                          iv)

                                          mikrokredencialą suteikusią įstaigą (-as);

                                          v)

                                          išdavimo datą;

                                          vi)

                                          mokymosi rezultatus;

                                          vii)

                                          teorinį darbo krūvį, reikalingą mokymosi rezultatams pasiekti (jeigu įmanoma, išreikštą Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos (ECTS) kreditais);

                                          viii)

                                          jei taikoma, mokymosi patirties lygį (ir ciklą, jei taikoma), kurį pasiekus suteikiamas mikrokredencialas (Europos kvalifikacijų sandara, Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandaros);

                                          ix)

                                          įvertinimo tipą;

                                          x)

                                          dalyvavimo mokymosi veikloje formą;

                                          xi)

                                          kokybės užtikrinimo metodą, naudotą mikrokredencialui pagrįsti;

                              c)

                              Europos mikrokredencialų rengimo ir išdavimo principus (kaip apibūdinta II priede).

         Mikrokredencialų ekosistemos plėtojimas

                  7.

                  Rekomenduojama, kad valstybės narės, kai tinkama, sudarytų palankesnes sąlygas esamam ir būsimam mikrokredencialų sistemos plėtojimui formaliojo mokymosi aplinkoje, be kita ko:

                              a)

                              padėdamos aukštojo mokslo įstaigoms išnagrinėti mikrokredencialų vaidmenį siekiant įvairiems besimokantiems asmenims pasiūlyti mokymosi galimybių, visų pirma išplečiant patrauklių, prieinamų, įtraukių ir į besimokančius asmenis orientuotų mokymosi visą gyvenimą veiklos galimybių pasiūlą, be kita ko, kai taikytina, pasitelkiant Europos universitetų aljansų (25) vykdomą veiklą;

                              b)

                              padėdamos profesinio rengimo ir mokymo įstaigoms ir kitiems profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjams išnagrinėti mikrokredencialų vaidmenį tęstinio profesinio rengimo ir mokymo sistemoje, siekiant padėti suaugusiesiems kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti, be kita ko, kai taikytina, pasitelkiant profesinio rengimo ir mokymo profesinės kompetencijos centruose vykdomą veiklą;

                              c)

                              apsvarstydamos galimybę skirti viešąjį finansavimą, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, nedidelės apimties švietimo ir mokymo veiklos, kurią baigus išduodami mikrokredencialai, plėtojimui ir teikimui visais švietimo ir mokymo lygmenimis, turint omenyje institucijų savarankiškumą, kad būtų sudaromos sąlygos įvairovei ir kūrybiškumui.

                  8.

                  Rekomenduojama, kad valstybės narės, kai tinkama, remtų esamą ir būsimą mikrokredencialų sistemos plėtojimą neformaliojo ir savaiminio mokymosi aplinkoje, be kita ko:

                              a)

                              padėdamos rengti ir išduoti mikrokredencialus, kai juos rengia ir išduoda kiti nei 7 dalyje nurodyti teikėjai (šie teikėjai gali būti: įmonės, socialiniai partneriai, pilietinės visuomenės organizacijos, vietos valdžios institucijos, bendruomenių centrai, profesinės asociacijos, mokslinių tyrimų ir inovacijų organizacijos ir privatūs teikėjai), be kita ko, skatindamos finansavimo šaltinių įvairovę;

                              b)

                              skatindamos plėtoti darbdavių ir darbuotojų atstovų parengtus ir patvirtintus mikrokredencialus, šiuo tikslu, kai tinkama, palaikant socialinį dialogą;

                              c)

                              apsvarstydamos galimybę pritaikyti ankstesnio mokymosi rezultatų pripažinimo ir neformaliojo bei savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo procedūras, kad būtų galima suteikti mikrokredencialus.

                  9.

                  Rekomenduojama, kad valstybės narės, kai tinkama, išlaikytų mikrokredencialų kokybę ir skaidrumą, be kita ko:

                              a)

                              taikydamos, pritaikydamos ir plėtodamos kokybės užtikrinimo mechanizmus, skirtus įvairių tipų teikėjų išduodamiems mikrokredencialams, kai įmanoma, pasinaudojant esamais mechanizmais (žr. 2 priedą);

                              b)

                              remdamos su įgūdžiais susijusios informacijos rinkimo sistemų naudojimą darbo rinkos poreikių ir demografinių pokyčių analizei atlikti, kad galėtų nustatyti bet kokį mikrokredencialų tobulinimo ar atnaujinimo poreikį;

                              c)

                              ragindamos teikėjus skelbti jų siūlomų mikrokredencialų katalogus, įskaitant, kai tinkama, jų politiką dėl kitų teikėjų išduodamų mikrokredencialų pripažinimo;

                              d)

                              atitinkamais atvejais integruodamos mikrokredencialus į nacionalines kvalifikacijų sandaras ir sistemas. Sprendimus integruoti mikrokredencialus į regionines ir nacionalines sandaras ar sistemas priima nacionalinės valdžios institucijos ir įstaigos, atsižvelgdamos į nacionalines aplinkybes.

                  10.

                  Valstybės narės raginamos skatinti ir remti, kai tinkama, veiksmingą atitinkamų subjektų eksperimentinę veiklą, bendradarbiavimą, valdymą ir partnerystę. Šie subjektai yra:

                              i)

                              švietimo ir mokymo įstaigos,

                              ii)

                              socialiniai partneriai,

                              iii)

                              darbdaviai ir pramonės sektoriaus atstovai,

                              iv)

                              mokslinių tyrimų ir inovacijų organizacijos,

                              v)

                              pilietinės visuomenės organizacijos,

                              vi)

                              užimtumo ir socialinės įtraukties tarnybos ir

                              vii)

                              vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos.

                        Ši eksperimentinė veikla, bendradarbiavimas, valdymas ir partnerystė yra svarbūs nustatant mikrokredencialų poreikius, bendrai rengiant mikrokredencialus ir juos atnaujinant, taip pat vertinant poveikį kvalifikacijos kėlimui ir perkvalifikavimui, mokymuisi visą gyvenimą ir karjeros raidai.

         Mikrokredencialų teikiamų galimybių išnaudojimas

                  11.

                  Rekomenduojama, kad valstybės narės, kai tinkama, integruotų mikrokredencialus į švietimo ir mokymo sistemas ir įgūdžių politiką, be kita ko:

                              a)

                              skatindamos į siūlomų švietimo ir mokymo galimybių katalogus įtraukti švietimo ir mokymo pasiūlymus, kuriais pasinaudojus išduodami mikrokredencialai;

                              b)

                              naudodamos mikrokredencialus, kad visiems besimokantiems asmenims, įskaitant nepalankioje padėtyje esančias ir pažeidžiamas grupes (pavyzdžiui, neįgaliuosius, vyresnio amžiaus, žemos kvalifikacijos ir (arba) menkų įgūdžių asmenis, mažumas, migrantų kilmės asmenis, pabėgėlius ir dėl geografinės ir (arba) nepalankios socialinės bei ekonominės padėties mažiau galimybių turinčius asmenis), būtų suteikta daugiau galimybių dalyvauti švietimo ir mokymo programose, kai tinkama;

                              c)

                              naudodamos mikrokredencialus siekiant, kai aktualu, remti lanksčius mokymosi būdus ir perėjimą nuo vidurinio ugdymo arba profesinio rengimo ir mokymo prie aukštojo mokslo ir suaugusiųjų švietimo;

                              d)

                              naudodamos mikrokredencialus, kurie, kai aktualu, gali būti integruoti į laipsnių įgijimo programas arba gali jas papildyti;

                              e)

                              naudodamos mikrokredencialus kaip papildomą priemonę įvairių besimokančių asmenų baziniams ir aukšto lygio skaitmeniniams įgūdžiams ir kompetencijoms ugdyti, kaip nustatyta Skaitmeninio švietimo veiksmų plane ir Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane;

                              f)

                              naudodamos mikrokredencialus siekiant remti mokymosi siekiant žaliosios pertvarkos ir darnaus vystymosi plėtojimą nacionaliniu lygmeniu įgyvendinant Tarybos rekomendaciją dėl mokymosi siekiant žaliosios pertvarkos ir darnaus vystymosi;

                              g)

                              skatindamos švietimo ir mokymo įstaigas ir kitus teikėjus, palaikant ryšius su supančia žinių ir inovacijų ekosistema, naudoti mikrokredencialus siekiant didinti mikrokredencialų svarbą ir galimą teigiamą jų poveikį ekonomikai vietos ir regioniniu lygmenimis;

                              h)

                              skatindamos geriau suprasti mikrokredencialus ir aktyviau juos naudoti, šiuo tikslu pasitelkiant tęstinio mokytojų ir dėstytojų, profesinio orientavimo konsultantų (pvz., programos „Erasmus+“ mokytojų akademijų kontekste), taip pat akademinės bendruomenės atstovų, tyrėjų ir kitų susijusių darbuotojų profesinio tobulėjimo programas;

                              i)

                              skatindamos naudoti mikrokredencialus siekiant naujausius mokslinių tyrimų rezultatus greitai paversti mokymosi galimybėmis, stiprinant Europos švietimo erdvės ir Europos mokslinių tyrimų erdvės sąveiką;

                              j)

                              išnagrinėdamos galimybę naudoti mikrokredencialus Europos švietimo erdvėje siekiant užginčyti lyčių ir kitus diskriminacinius stereotipus, susijusius su studijų krypties pasirinkimu ir įtvirtintus mokymo praktikoje ir medžiagoje.

                  12.

                  Rekomenduojama, kad valstybės narės, kai tinkama, integruotų mikrokredencialus į savo užimtumo politiką ir aktyvią darbo rinkos politiką (t. y. užimtumo tarnybų veiklą, mokymosi rėmimo ir užimtumo skatinimo priemones), visų pirma:

                              a)

                              naudodamos mikrokredencialus siekiant, priklausomai nuo to, kas aktualu:

                                          i)

                                          tam tikruose ekonomikos sektoriuose ir regionuose šalinti įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktis ir kliūtis ir

                                          ii)

                                          kelti darbuotojų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuoti, kad jie įgytų darbo rinkoje reikalingų įgūdžių ir galėtų dirbti darbo rinkoje paklausiose darbo vietose, ypač vykstant skaitmeninei ir žaliajai pertvarkai;

                              b)

                              įtraukdamos mokymus, kuriuos baigus išduodami mikrokredencialai ir kurie gali būti susiejami su individualiosiomis mokymosi sąskaitomis, kai jos yra, ir kitomis mokymų rėmimo sistemomis, į pripažintas mokymų galimybes;

                              c)

                              skatindamos naudoti mikrokredencialus savarankiškai ir nestandartinį darbą dirbančių asmenų, įskaitant platformų ir MVĮ darbuotojus, įgūdžiams atnaujinti ir tobulinti;

                              d)

                              išnagrinėdamos galimybę naudoti mikrokredencialus įgyvendinant tikslines iniciatyvas, kuriomis siekiama padėti palankių sąlygų neturinčioms ir pažeidžiamoms grupėms (pavyzdžiui, minimalių pajamų gavėjams, neįgaliesiems, ilgalaikiams bedarbiams ir žemos kvalifikacijos asmenims) grįžti į darbo rinką ir jas skatinti tai daryti;

                              e)

                              išnagrinėdamos mikrokredencialų vaidmenį aktyvesnio Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo sistemose, siekiant padėti jaunuoliams, be kita ko, kiek tai susiję su parengiamojo mokymo programomis ir geros kokybės tęstinio švietimo ar mokymo pasiūlymais;

                              f)

                              išnagrinėdamos mikrokredencialų vaidmenį nacionaliniu lygmeniu įgyvendinant Rekomendaciją dėl veiksmingos aktyvios paramos užimtumui po COVID-19 sukeltos krizės (EASE);

                              g)

                              išnagrinėdamos galimybę naudoti mikrokredencialus, kad būtų remiamas darbuotojų profesinis tobulėjimas ir įvykdyti dirbant tam tikrose darbo vietose ir tam tikrų rūšių darbą taikomi privalomi kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo reikalavimai (pvz., susiję su licencijomis, privalomu mokymu ir leidimais).

                  13.

                  Rekomenduojama, kad valstybės narės, kai tinkama, skatintų Europos nacionalinių informacijos centrų tinklą ir nacionalinius akademinio pripažinimo informacijos centrus (ENIC-NARIC tinklus) arba atitinkamas įstaigas parengti, kai aktualu, skaidrias mikrokredencialų, kuriuos išduoda įvairių rūšių teikėjai, pripažinimo procedūras, ir padėtų jiems tai padaryti. Tai turėtų būti daroma bendradarbiaujant su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, nurodytais 10 dalyje, be kita ko, nagrinėjant galimybę automatiškai pripažinti mikrokredencialus (26).

                  14.

                  Rekomenduojama, kad valstybės narės, kai aktualu, užtikrintų, kad informacija ir konsultacijos mikrokredencialų nustatymo ir atrankos klausimais būtų įtrauktos į mokymosi visą gyvenimą orientavimo paslaugas. Šios paslaugos apima aukštojo mokslo įstaigų karjeros centruose, valstybinėse užimtumo tarnybose (VUT) ir privačiose užimtumo tarnybose teikiamas paslaugas, socialines paslaugas ir kitas orientavimo paslaugas (užimtumo, karjeros, švietimo ir mokymo, konsultuojamojo ugdymo srityse). Į šias paslaugas įtraukiant orientavimą mikrokredencialų klausimais turėtų būti patenkinami visų besimokančių asmenų, įskaitant palankių sąlygų neturinčius ir pažeidžiamus besimokančius asmenis, poreikiai.

                  15.

                  Valstybėms narėms rekomenduojama, kai tinkama:

                              a)

                              remiantis atitinkamomis esamomis nacionalinėmis priemonėmis ir finansinėmis sistemomis, nustatyti šios rekomendacijos įgyvendinimo priemones. Tai galėtų apimti sąsajas su individualiosiomis mokymosi sąskaitomis, kai jos yra (tinkamai atsižvelgiant į švietimo, mokymo ir darbo rinkos organizacijų atsakomybę ir savarankiškumą nacionaliniu lygmeniu);

                              b)

                              kuo geriau naudotis Sąjungos fondais ir priemonėmis, siekiant remti būtinas reformas, pradedant mikrokredencialų galimybes atveriančia sistema, baigiant mikrokredencialų rengimu ir naudojimu.

         Komisijos parama

      Taryba palankiai vertina Komisijos ketinimą, tinkamai atsižvelgiant į subsidiarumo principą ir nacionalines aplinkybes ir glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis:

                  16.

                  kurti ir prireikus pritaikyti esamas Sąjungos priemones ir paslaugas siekiant padėti visų rūšių teikėjams plėtoti mikrokredencialų sistemą, be kita ko:

                              a)

                              padedant parengti gaires, kaip skatinti skaidrumą ir dabartines aukštojo mokslo srities ES ir Bolonijos proceso priemones taikyti mikrokredencialų vidaus ir išorės kokybės užtikrinimo procesams;

                              b)

                              išnagrinėjant, kaip pritaikyti Europos kreditų perkėlimo sistemos naudotojo vadovą aukštojo mokslo srityje, kad būtų galima integruoti mikrokredencialus;

                              c)

                              išnagrinėjant, kaip pritaikyti ir plėtoti ES įgūdžių ugdymo ir kvalifikacijų stiprinimo priemones, kad būtų galima mikrokredencialus integruoti į profesinio rengimo ir mokymo sistemas;

                              d)

                              stiprinant ENIC-NARIC centrų ir kitų atitinkamų įstaigų vaidmenį pripažįstant mikrokredencialus tolesnių studijų ir (arba) įsidarbinimo tikslais, be kita ko, plėtojant orientavimą ir mokymą;

                              e)

                              remiant struktūrinį dialogą dėl galimybės įtraukti mikrokredencialus į nacionalines kvalifikacijų sandaras;

                              f)

                              išnagrinėjant galimybę plėtoti Europos studento pažymėjimo iniciatyvą, kad studentai galėtų su kitomis švietimo ir mokymo įstaigomis saugiai dalytis savo studijų metu užsienyje gautais mikrokredencialais patvirtinamais mokymosi rezultatais;

                  17.

                  remti valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą, be kita ko:

                              a)

                              remiant regioninių ir nacionalinių valdžios institucijų tarpusavio dalijimąsi informacija apie atitinkamas regionines ir nacionalines politikos iniciatyvas ir jų poveikio įrodymais, kuo geriau pasinaudojant Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strategine programa siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu;

                              b)

                              skatinant Europos bendradarbiavimą mikrokredencialų kokybės užtikrinimo srityje, tokiu būdu kuriant abipusį pasitikėjimą;

                              c)

                              kuriant paskatas eksperimentuoti su mikrokredencialais ir juos naudoti aukštojo mokslo įstaigose ir profesinio rengimo ir mokymo įstaigose, įskaitant Europos universitetų aljansus ir profesinio rengimo ir mokymo kompetencijos centrus, siekiant populiarinti mikrokredencialų naudojimą platesnėje švietimo ir mokymo bendruomenėje ir ją skatinti tai daryti;

                              d)

                              skatinant programos „Erasmus+“ mokytojų akademijas ir kitus mokytojų rengimo ir mokymo paslaugų teikėjus bendradarbiauti mikrokredencialų klausimais, siekiant, kai tinkama, patenkinti mokytojų tęstinio profesinio tobulėjimo poreikius;

                              e)

                              nagrinėjant socialinių partnerių, darbdavių ir pramonės sektorių atstovų bendradarbiavimą mikrokredencialų klausimais, be kita ko, įgyvendinant Įgūdžių pakto ir susijusias bendradarbiavimo iniciatyvas, pavyzdžiui, Sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje planą, sustiprintą Europos pameistrystės aljansą ir Skaitmeninių įgūdžių ir užimtumo koaliciją;

                              f)

                              remiant VUT ir darbdavių bendradarbiavimą ir keitimąsi geriausios patirties pavyzdžiais VUT tinkle mikrokredencialų naudojimo įsidarbinamumui gerinti klausimais;

                              g)

                              sudarant palankesnes sąlygas socialiniams partneriams ir švietimo bei mokymo įstaigoms įgyvendinti bendradarbiavimo projektus, susijusius su mikrokredencialų naudojimo ir įgyvendinimo būdais, siekiant patenkinti įgūdžių poreikius Europos, nacionaliniu, vietos ir regionų lygmenimis bei įvairiuose sektoriuose;

                  18.

                  teikti paramą techniniam šios rekomendacijos įgyvendinimui išnagrinėjant galimybes išplėtoti „Europass“ platformą, kad būtų teikiama, kai aktualu:

                              a)

                              informacija apie mokymosi galimybes, kuriomis pasinaudojus išduodami mikrokredencialai, ir apie paslaugų teikėjus, kurie vadovaujasi europiniu požiūriu į mikrokredencialus;

                              b)

                              parama mikrokredencialų autentiškumo patvirtinimui pasinaudojant Europos skaitmeniniais mokymosi kredencialais;

                              c)

                              parama mikrokredencialų perkeliamumui, kaupimui ir sąveikumui, keitimuisi mikrokredencialais ir dalijimuisi informacija apie mikrokredencialus užtikrinti taikant Europos atvirąjį standartą, kuriuo nustatomas bendras mikrokredencialų formatas;

                  19.

                  remti tolesnius mokslinius tyrimus šiais klausimais:

                              i)

                              europinio požiūrio į mikrokredencialus taikymas, įskaitant tai, kaip mikrokredencialais naudojasi švietimo ir mokymo paslaugų teikėjai, darbdaviai ir socialiniai partneriai,

                              ii)

                              konkretūs besimokančių asmenų rezultatai ir jiems užtikrinama nauda;

                              iii)

                              jų pridėtinė vertė, palyginti su baigtomis visos trukmės studijų programomis ar įgytomis kvalifikacijomis ir jas papildant, ir

                              iv)

                              tolesni įrodymai apie veiksnius, turinčius įtakos žmonių paskatoms ir motyvacijai mokytis.

                  20.

                  Valstybės narės ir Komisija turėtų kartu siekti didinti esamo duomenų apie mikrokredencialus rinkimo Sąjungos lygmeniu aprėptį ir tinkamumą.

         Ataskaitų teikimas

                  21.

                  Rekomenduojama, kad valstybės narės kuo skubiau įgyvendintų šią rekomendaciją. Jų prašoma ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio mėn. informuoti Komisiją apie atitinkamas priemones, kurių turi būti imamasi atitinkamu lygiu siekiant remti šios rekomendacijos tikslus.

                  22.

                  Komisijos prašoma stebėti įgyvendinant šią rekomendaciją padarytą pažangą naudojantis esamomis atitinkamomis Sąjungos stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemomis, nesukuriant jokios papildomos naštos valstybėms narėms, bendradarbiaujant su jomis ir konsultuojantis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, ir per penkerius metus nuo jos priėmimo dienos pateikti ataskaitą Tarybai.

         Priimta Liuksemburge, 2022 m. birželio 16 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkas

            O. DUSSOPT

         (1)  OL L 379, 2021 10 26, p. 1.

         (2)  OL C 428, 2017 12 13, p. 10.

         (3)  „[...] Europos Vadovų Taryba palankiai vertina Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano ES pagrindinius tikslus, vadovaujantis Porto deklaracija“, Europos Vadovų Tarybos išvados, 2021 m. birželio 24–25 d., dok. EUCO 7/21.

         (4)  C(2021) 1372 final.

         (5)  COM(2020) 274 final.

         (6)  COM(2020) 625 final.

         (7)  OL C 417, 2020 12 2, p. 1.

         (8)  OL C 66, 2021 2 26, p. 1.

         (9)  OL C 221, 2021 6 10, p. 14.

         (10)  2020 m. lapkričio 19 d. Romoje įvykusio ministrų susitikimo komunikatas.

         (11)  OL C 221, 2021 6 10, p. 3.

         (12)  „[...] turėtų būti laikoma, kad sąvoka „interneto platformų ekonomika“ apima visą ekonominę veiklą, susijusią su faktiniais ar numatomais komerciniais sandoriais vidaus rinkoje, kuri tiesiogiai arba netiesiogiai palengvinama naudojantis interneto platformomis, visų pirma internetinėmis tarpininkavimo paslaugomis ir interneto paieškos sistemomis“, 2018 m. balandžio 26 d. Komisijos sprendimas dėl internetinės platformos ekonomikos stebėsenos centro ekspertų grupės įsteigimo klausimų, C(2018) 2393 final, 2018 4 26, p. 1.

         (13)  2021 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento rezoliucijoje „Sąžiningos darbo sąlygos, teisės ir socialinė apsauga skaitmeninių platformų darbuotojams. Naujos užimtumo formos, susijusios su skaitmenine plėtra“ (2019/2186(INI)) raginama skaitmeninių platformų darbuotojų švietimo ir mokymo klausimus spręsti atsižvelgiant į ES požiūrį į mikrokredencialus.

         (14)  COM(2020) 624 final.

         (15)  COM(2019) 640 final.

         (16)  OL C 189, 2017 6 15, p. 15.

         (17)  OL C 398, 2012 12 22, p. 1.

         (18)  SWD(2020) 121 final.

         (19)  OL L 112, 2018 5 2, p. 42.

         (20)  OL C 504, 2021 12 14, p. 9.

         (21)  Mišriojo mokymosi terminu formaliojo švietimo ir mokymo srityje įvardijamas procesas, kai mokykla, pedagogas ar besimokantis asmuo mokymosi procese naudojasi daugiau kaip vienu mokymosi metodu.

         (22)  Apibrėžtis grindžiama 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (OL C 398, 2012 12 22, p. 1).

         (23)  Apibrėžtis grindžiama 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/817, kuriuo nustatoma Sąjungos švietimo bei mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013 (OL L 189, 2021 5 28, p. 1).

         (24)  Apibrėžtis grindžiama 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/817, kuriuo nustatoma Sąjungos švietimo bei mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013 (OL L 189, 2021 5 28, p. 1).

         (25)  OL C 221, 2021 6 10, p. 14.

         (26)  Kaip apibrėžta 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacijoje dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo (OL C 444, 2018 12 10, p. 1).

         I PRIEDAS
         Europos standartiniai mikrokredencialo apibūdinimo elementai
         Šiame priede pateikiamas bendrų Europos standartinių mikrokredencialų apibūdinimo elementų, kuriuos rekomenduojama naudoti kaip išteklius įgyvendinimui paremti, sąrašas (1).

                     Privalomi elementai

                     Besimokančio asmens tapatybės nustatymas

                     Mikrokredencialo pavadinimas

                     Mikrokredencialą išdavusio subjekto šalis (-ys) ir (arba) regionas (-ai)

                     Mikrokredencialą išdavusi įstaiga (-os)

                     Išdavimo data

                     Mokymosi rezultatai

                     Teorinis darbo krūvis, reikalingas mokymosi rezultatams pasiekti (jeigu įmanoma, išreikštas ECTS kreditais)

                     Jei taikoma, mokymosi patirties lygis (ir ciklas, jei taikoma), kurį pasiekus suteikiamas mikrokredencialas (EKS, EAME KS)

                     Įvertinimo tipas

                     Dalyvavimo mokymosi veikloje forma

                     Kokybės užtikrinimo metodas, naudojamas mikrokredencialui pagrįsti

                     Neprivalomi elementai, jeigu tinkama (nebaigtinis sąrašas)

                     Būtinos sąlygos norint pradėti mokymosi veiklą

                     Priežiūra ir tapatybės patikrinimas atliekant vertinimą (neprižiūrimas be tapatybės patikrinimo, prižiūrimas be tapatybės patikrinimo, prižiūrimas internetu arba vietoje su tapatybės patikrinimu)

                     Gautas pažymys

                     Integravimo ir (arba) kaupimo galimybės (atskiras, nepriklausomas mikrokredencialas / integruojamas, su kitu kredencialu sujungiamas mikrokredencialas)

                     Kita informacija

               Šie standartiniai elementai bus įtraukti į Sąjungos Europos modelį (2), kuriuo nustatomas bendras mikrokredencialų apibūdinimo formatas. Šis duomenų modelis bus parengtas kaip atvirasis standartas (juo naudosis mikrokredencialų teikėjai, kai aktualu) ir jis galėtų padėti užtikrinti sąveikumą bei lengviau keistis duomenimis apie mikrokredencialus.
         Komisija sukurs šį duomenų modelį remdamasi pirmiau išvardytais bendrais standartiniais elementais. Ji šį duomenų modelį kurs:

                     i)

                     konsultuodamasi su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais;

                     ii)

                     atsižvelgdama į naudotojų poreikius ir technologijų pažangą;

                     iii)

                     atsižvelgdama į pokyčius darbo rinkose ir

                     iv)

                     atsižvelgdama į esamus požiūrius į švietimo ir mokymo užtikrinimą.

               Šiuo duomenų modeliu siekiama padėti užtikrinti informacijos nuoseklumą ir parodyti aiškią pridėtinę vertę. Mikrokredencialų duomenų modelis bus reglamentuojamas Sprendimo dėl „Europass“ nuostatomis, visų pirma 6 straipsnio 1 dalies b ir d punktais ir 6 straipsnio 2 dalies b punktu, kuriuose Komisija jau raginama kurti, išbandyti ir atnaujinti atviruosius standartus.

            (1)  Europos standartinių mikrokredencialų apibūdinimo elementų naudojimas savaime nereiškia oficialaus patvirtinimo arba pripažinimo, tačiau yra pagrindinis leidžiantis tai atlikti veiksnys.

            (2)  Duomenų modeliai yra grafiniai ir (arba) leksiniai duomenų pateikimo būdai, kuriais apibūdinamos jų savybės, struktūra ir tarpusavio ryšiai. Jie naudojami kaip atvirieji standartai ir yra nemokami, skaidrūs ir sukurti remiantis bendru sutarimu.

         PRIEDO II PRIEDAS
         Europos mikrokredencialų rengimo ir išdavimo principai
         Toliau išdėstytuose 10-yje principų apibrėžiamas mikrokredencialų pobūdis ir valstybėms narėms, valdžios institucijoms ir paslaugų teikėjams pateikiamos mikrokredencialų rengimo ir išdavimo ir mikrokredencialų sistemų plėtojimo gairės. Šiuose principuose pabrėžiami pagrindiniai europinio požiūrio į mikrokredencialus ypatumai, galintys padėti didinti pasitikėjimą mikrokredencialais ir gerinti jų kokybę. Šie principai yra universalūs ir gali būti taikomi bet kurioje srityje ar sektoriuje, jei tikslinga.

                        1.

                        Kokybė

                     Mikrokredencialams taikoma vidaus ir išorės kokybės užtikrinimo procedūra, atliekama jų išdavimo sistemoje (t. y. švietimo, mokymo ar darbo rinkos aplinkoje, kur rengiami ir teikiami mikrokredencialai). Kokybės užtikrinimo procesai turi atitikti paskirtį, būti aiškiai pagrįsti dokumentais ir prieinami bei padėti patenkinti besimokančių asmenų ir suinteresuotųjų subjektų poreikius ir lūkesčius.

                        Paslaugų teikėjai Išorės kokybės užtikrinimas pirmiausia grindžiamas ne atskirų kursų, o paslaugų teikėjų vertinimu ir jų vidaus kokybės užtikrinimo procedūrų veiksmingumu.
                     Paslaugų teikėjai turėtų užtikrinti, kad vidaus kokybės užtikrinimo procedūros apimtų visus toliau nurodytus aspektus:

                                 —

                                 bendra paties mikrokredencialo kokybė, grindžiama toliau nurodytais standartais;

                                 —

                                 kai taikytina, kursų, kuriuos baigus išduodamas mikrokredencialas, kokybė;

                                 —

                                 besimokančių asmenų atsiliepimai apie mokymosi patirtį, kurią įgijus išduodamas mikrokredencialas, ir

                                 —

                                 kolegų, įskaitant kitus paslaugų teikėjus ir suinteresuotuosius subjektus, atsiliepimai apie mokymosi patirtį, kurią įgijus išduodamas mikrokredencialas.

                        Standartai Išorės kokybės užtikrinimo procedūros turi būti atliekamos vadovaujantis:

                                 —

                                 kai taikytina, Rekomendacijos dėl Europos kvalifikacijų sandaros IV priedu;

                                 —

                                 kai taikytina, Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartais ir gairėmis;

                                 —

                                 kai taikytina, Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos (EQAVET) principais;

                                 —

                                 kai taikytina, kitomis kokybės užtikrinimo priemonėmis, įskaitant registrus ir ženklus, siekiant skatinti visuomenės pasitikėjimą mikrokredencialais.

                        2.

                        Skaidrumas

                     Mikrokredencialai turi būti įvertinami, palyginami ir suprantami ir juose turi būti pateikiama aiški informacija apie mokymosi rezultatus, darbo krūvį, turinį, lygį ir, priklausomai nuo to, kas aktualu, mokymosi pasiūlymą.

                        Darbo krūvis

                                 —

                                 Siekdamos parodyti teorinį darbo krūvį, reikalingą mikrokredencialu patvirtinamiems mokymosi rezultatams pasiekti, aukštojo mokslo įstaigos, kai įmanoma, turėtų naudotis Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistema (ECTS) ir laikytis Rekomendacijos dėl Europos kvalifikacijų sandaros V priede išdėstytų principų.

                                 —

                                 Europos kreditų perkėlimo sistema nesinaudojantys paslaugų teikėjai gali naudotis kitomis sistemomis ar kitų rūšių informacija, kuriomis galima veiksmingai apibūdinti mokymosi rezultatus ir darbo krūvį, laikydamiesi Rekomendacijos dėl Europos kvalifikacijų sandaros V priede išdėstytų principų.

                        Kvalifikacijų sandaros ir (arba) sistemos

                                 —

                                 Kai aktualu, vadovaujantis nacionaliniais prioritetais ir sprendimais, mikrokredencialai gali būti įtraukiami į nacionalines kvalifikacijų sandaras ir (arba) sistemas. Nacionalinės kvalifikacijų sandaros ir (arba) sistemos yra susietos su Europos kvalifikacijų sandara, o aukštojo mokslo kvalifikacijų atveju – savarankiškai sertifikuotos pagal Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandarą. Tai gali padėti toliau didinti pasitikėjimą mikrokredencialais ir jų skaidrumą.

                        Informacija apie mikrokredencialų pasiūlą

                     Mikrokredencialų sistemose, atsižvelgiant į nacionalinę praktiką ir suinteresuotųjų subjektų poreikius, siekiant pagrįsti besimokančių asmenų orientavimo sistemas turėtų būti teikiama skaidri ir aiški informacija:

                                 —

                                 kai įmanoma, informacija apie mikrokredencialų teikėjus skelbiama atitinkamuose esamuose registruose. Remiantis kokybės užtikrinimo procedūromis pagal Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartus ir gaires (ESG), aukštojo mokslo paslaugų teikėjai (ir kiti atitinkami paslaugų teikėjai), kai įmanoma, turėtų būti įtraukti į Išorės kokybės užtikrinimo rezultatų duomenų bazę (DEQAR);

                                 —

                                 informacija apie mokymosi galimybes, kuriomis pasinaudojus išduodami mikrokredencialai, turėtų būti prieinama ir ja turėtų būti galima lengvai keistis atitinkamose platformose, įskaitant „Europass“ platformą.

                        3.

                        Tinkamumas

                     Mikrokredencialai turėtų būti rengiami ir išduodami kaip atskiri, tiksliniai mokymosi pasiekimų įrodymai, o mokymosi galimybės, kuriomis pasinaudojus išduodami mikrokredencialai, prireikus turi būti atnaujinamos, kad būtų patenkinami nustatyti besimokančių asmenų poreikiai.
                     Siekiant didinti mikrokredencialų tinkamumą darbo rinkai, skatinamas švietimo ir mokymo organizacijų, darbdavių, socialinių partnerių, kitų paslaugų teikėjų ir mikrokredencialų naudotojų bendradarbiavimas.

                        4.

                        Veiksmingas vertinimas

                     Mikrokredencialais patvirtinami mokymosi rezultatai vertinami taikant skaidrius kriterijus.

                        5.

                        Mokymosi trajektorijos

                     Mikrokredencialai rengiami ir išduodami siekiant remti lanksčias mokymosi trajektorijas, įskaitant galimybę patvirtinti, pripažinti ir kaupti įvairiose sistemose išduotus mikrokredencialus.

                        Kaupimas

                     Mikrokredencialai turi būti moduliniai, kad, siekiant sudaryti didesnius kredencialus, būtų galima prijungti kitus mikrokredencialus. Sprendimus kaupti arba sujungti kredencialus, vadovaudamasi savo praktika, priima priimančioji organizacija (t. y. švietimo ir mokymo įstaigos, darbdaviai ir kt.) ir tokie sprendimai turėtų padėti pasiekti besimokančių asmenų tikslus ir patenkinti jų poreikius. Kaupimas automatiškai nesuteikia teisės į kvalifikaciją ar laipsnį. Tokius sprendimus priima regioninės arba nacionalinės valdžios institucijos ar įstaigos, atsižvelgdamos į savo mikrokredencialų suteikimo procesus;

                        Neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimas

                     Gauti mikrokredencialus galima įvertinus mokymosi rezultatus, pasiektus arba baigus konkrečius kursus, po kurių išduodami mikrokredencialai, arba remiantis neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų įvertinimu.

                        6.

                        Pripažinimas

                     Mikrokredencialai mažesnių mokymosi modulių atveju turi aiškią signalinę mokymosi rezultatų reikšmę. Pripažinimas suteikia galimybių visoje ES panašiai užtikrinti platesnę tokios mokymosi patirties pasiūlą.
                     Mikrokredencialus, kai įmanoma, pripažįsta kompetentingos institucijos akademiniais, mokymo ar įsidarbinimo tikslais, remiantis informacija, pateikta atsižvelgiant į Europos standartinius elementus (I priedas) ir mikrokredencialų rengimo ir išdavimo principus (II priedas).
                     Kai mikrokredencialus išduoda formaliojo švietimo paslaugų teikėjai, tie mikrokredencialai pripažįstami, kai įmanoma, pagal standartines pripažinimo procedūras, kurios naudojamos pripažįstant užsienyje įgytas kvalifikacijas ir mokymosi užsienyje laikotarpius.
                     Tai nedaro poveikio kompetentingų institucijų teisei apibrėžti pripažinimo procedūras ar patikrinti dokumentų autentiškumą.

                        7.

                        Perkeliamumas

                     Mikrokredencialai priklauso kredencialų turėtojui (besimokančiam asmeniui), kuris juos gali saugoti ir jais lengvai dalytis, be kita ko, naudodamasis saugiomis skaitmeninėmis piniginėmis (pvz., „Europass“), laikantis Bendrojo duomenų apsaugos reglamento. Duomenų saugojimo infrastruktūra grindžiama atviraisiais standartais ir duomenų modeliais. Taip užtikrinamas sąveikumas bei nuoseklus keitimasis duomenimis ir sudaromos sąlygos sklandžiai patikrinti duomenų autentiškumą.

                        8.

                        Orientavimasis į besimokantį asmenį

                     Mikrokredencialai rengiami taip, kad būtų patenkinami tikslinės besimokančių asmenų grupės poreikiai. Besimokantys asmenys įtraukiami į vidaus ir išorės kokybės užtikrinimo procesus ir nuolat tobulinant mikrokredencialų sistemą atsižvelgiama į jų pastabas.

                        9.

                        Autentiškumas

                     Mikrokredencialuose pateikiama pakankamai informacijos, kad būtų galima patikrinti mikrokredencialų turėtojo (besimokančio asmens) tapatybę, mikrokredencialus išdavusio subjekto teisinę tapatybę ir mikrokredencialo išdavimo datą ir vietą.

                        10.

                        Informacija ir orientavimas

                     Informacija ir konsultacijos mikrokredencialų klausimais turėtų būti įtrauktos į mokymosi visą gyvenimą orientavimo paslaugas ir įtraukiai teikiamos kuo platesnėms besimokančių asmenų grupėms, remiant su švietimo, mokymo ir karjeros galimybių pasirinkimu susijusius sprendimus.