               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 12 20
            COM(2017) 830 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo papildomas 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste dėl susitarimo, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.
                     PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį bet kuri valstybė narė pagal savo konstitucines nuostatas gali nuspręsti išstoti iš Sąjungos ir, jei ji taip nusprendžia, apie savo ketinimą praneša Europos Vadovų Tarybai. Vadovaudamasi Europos Vadovų Tarybos gairėmis, Sąjunga susidera ir sudaro su ta valstybe susitarimą, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Sąjungos tvarka, atsižvelgiant į pagrindinius būsimų jos santykių su Sąjunga principus.

                  2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė Europos Vadovų Tarybai apie savo ketinimą išstoti iš Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos.

                  2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Taryba priėmė gaires, kuriose apibrėžti derybų pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį principai ir išdėstyti bendri principai, kurių Sąjunga laikysis visose derybose.

                  2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste gavus jos pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos.

                  2017 m. gegužės 22 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Jungtine Karalyste dėl susitarimo, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka, ir priėmė susitarimo derybinius nurodymus (toliau – 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimas).

                  Derybos prasidėjo 2017 m. birželio 19 d. Pagal Europos Vadovų Tarybos gaires ir Tarybos derybinius nurodymus per pirmąjį derybų etapą dėmesys skirtas piliečių teisėms, finansiniam susitarimui, su Airijos sala susijusiems klausimams, kitiems atsiskyrimo klausimams ir susitarimo dėl išstojimo valdymui.

                  2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties.

                  Atsižvelgdama į iki tol padarytą pažangą, 2017 m. spalio 20 d. Europos Vadovų Taryba paragino tęsti darbą siekiant sutvirtinti pasiektą konvergenciją ir toliau vesti derybas, kad būtų galima kuo greičiau pereiti prie antrojo derybų etapo. Taigi, Europos Vadovų Taryba paragino Tarybą ir Komisiją, kaip Sąjungos derybininkę, pradėti vidaus parengiamąsias diskusijas, taip pat dėl galimų pereinamojo laikotarpio priemonių.

                  2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties.

               Remiantis

               –rekomendacija, pateikta 2017 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikate dėl derybų su Jungtine Karalyste pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį pažangos
                  1
               ,

               –2017 m. gruodžio 8 d. Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės Vyriausybės derybininkų bendra ataskaita dėl pažangos, padarytos per pirmąjį derybų pagal ES sutarties 50 straipsnį dėl tvarkingo Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos etapą, kuria grindžiama Komisijos rekomendacija,

               2017 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Taryba teigiamai įvertino per pirmąjį derybų etapą padarytą pažangą ir nusprendė, kad ji yra pakankama, kad būtų galima pereiti prie antrojo derybų etapo, susijusio su pereinamuoju laikotarpiu ir pagrindiniais būsimų santykių principais. Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją, kaip Sąjungos derybininkę, ir Jungtinę Karalystę pagal 2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Tarybos gaires užbaigti darbą visais išstojimo klausimais, taip pat ir tais, kurie nebuvo aptarti per pirmąjį etapą, sutvirtinti pasiektus rezultatus ir pradėti rengti susijusias susitarimo dėl išstojimo dalis. Ji taip pat pabrėžė, kad per antrąjį derybų etapą pažanga galėtų būti daroma tik tuo atveju, jeigu būtų visiškai įvykdyti ir kuo greičiau tiksliai perkelti į teisės aktus visi per pirmąjį etapą prisiimti įsipareigojimai.

                  Per antrąjį derybų etapą, atsižvelgiant į tai, kad su Airijos sala susiję klausimai ypatingi, reikėtų toliau atskirai tartis dėl išsamių priemonių, kurių reikia norint taikyti bendroje ataskaitoje nustatytus principus ir laikytis toje ataskaitoje nurodytų įsipareigojimų; vieni iš jų atsispindėtų susitarime dėl išstojimo, kiti – pagrindiniuose būsimų santykių principuose.

               •Pagrindinės teisės

                  Pagal Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnį Sąjunga pripažįsta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, kuri turi tokią pat teisinę galią kaip ir Sutartys, išdėstytas teises, laisves ir principus. Be to, pagrindinės teisės, kurias garantuoja Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija ir kurios kyla iš valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų, sudaro Sąjungos teisės bendruosius principus.

                  Šios teisės, laisvės ir principai, įskaitant bet kokias pereinamojo laikotarpio priemones, ir toliau bus visiškai išlaikyti ir apsaugoti Sąjungoje tiek vykstant derybų su Jungtine Karalyste procesui pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį, tiek Jungtinei Karalystei išstojus iš Sąjungos.

               2.TEISINIS PAGRINDAS

               •Teisinis pagrindas

               Jungtinė Karalystė pranešė apie savo ketinimą išstoti iš Europos Sąjungos. Todėl derybų dėl susitarimo dėl išstojimo ir jo sudarymo teisinis pagrindas yra Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnis. Tik susitarime dėl išstojimo gali būti nustatytos pereinamojo laikotarpio priemonės.

               Primenama, kad pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnis taip pat taikomas Europos atominės energijos bendrijai.

               Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 3 dalį, į kurią daroma nuoroda Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnyje, Komisija teikia rekomendacijas Tarybai, o ši priima sprendimą, kuriuo įgalioja pradėti derybas, ir skiria Sąjungos derybininką. Tarybos sprendimas, kuriuo papildomas 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimas, priimamas pagal tokią pačią tvarką.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį su Jungtine Karalyste turi būti susiderėta dėl susitarimo, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Komisija turi teikti rekomendacijas Tarybai, o ši priima sprendimą, kuriuo skiriamas Sąjungos derybininkas ir įgaliojama pradėti derybas. Tarybos sprendimas yra tinkama priemonė 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimui papildyti.

               3.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Numatoma, kad ši rekomendacija tiesioginio poveikio biudžetui, kiek tai susiję su derybų procesu, neturės. Primenama, kad susitarimo pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį poveikis biudžetui bus nustatytas, kai bus pateikti atitinkami susitarimo dėl išstojimo pasirašymo ir sudarymo pasiūlymai.

               4.KITI ELEMENTAI

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Rekomenduojamo Tarybos sprendimo 1 straipsniu papildomas 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimas, siekiant įgalioti Komisiją, vykstant deryboms su Jungtine Karalyste dėl susitarimo, kuriuo nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka, derėtis dėl visų likusių klausimų, susijusių su tvarkingu Jungtinės Karalystės išstojimu, ir visų būtinų pereinamojo laikotarpio priemonių.

               •Sprendimo ir priede išdėstytų derybinių nurodymų paskelbimas

                  Kaip ir ankstesnių derybinių nurodymų atveju, Komisija siūlo Tarybai viešai paskelbti sprendimą, kuriuo papildomas 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimas, kuriuo Komisija įgaliojama pradėti derybas su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste dėl susitarimo, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka, ir jo priede išdėstytus papildomus derybinius nurodymus.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo papildomas 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste dėl susitarimo, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartis, ypač į Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį kartu su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 3 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos gaires,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Taryba priėmė gaires, kuriose apibrėžti derybų pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį principai ir išdėstyti bendri principai, kurių Sąjunga laikysis visose derybose;

               (2)2017 m. gegužės 22 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste dėl susitarimo, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka, ir priėmė tokio susitarimo derybinius nurodymus;

               (3)derybos prasidėjo 2017 m. birželio 19 d.;

               (4)2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties;

               (5)atsižvelgdama į iki šiol padarytą pažangą, 2017 m. spalio 20 d. Europos Vadovų Taryba paragino tęsti darbą siekiant sutvirtinti pasiektą konvergenciją ir toliau vesti derybas, kad būtų galima kuo greičiau pereiti prie antrojo derybų etapo. Taigi, Europos Vadovų Taryba paragino Tarybą ir Komisiją, kaip Sąjungos derybininkę, pradėti vidaus parengiamąsias diskusijas, taip pat dėl galimų pereinamojo laikotarpio priemonių;

               (6)2017 m. gruodžio 8 d. Komunikate dėl derybų su Jungtine Karalyste pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį pažangos Europos Komisija rekomendavo Europos Vadovų Tarybai padaryti išvadą, kad per pirmąjį derybų dėl tvarkingo Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos etapą padaryta pažanga yra pakankama, kad būtų galima pereiti prie antrojo derybų etapo. Komisija taip pat pareiškė, kad, jei Europos Vadovų Taryba pripažintų, kad padaryta pažanga yra pakankama, ji būtų pasirengusi nedelsdama imtis rengti pereinamojo laikotarpio priemones;

               (7)Komisijos rekomendacija grindžiama 2017 m. gruodžio 8 d. Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės Vyriausybės derybininkų bendra ataskaita dėl pažangos, padarytos per pirmąjį derybų pagal ES sutarties 50 straipsnį dėl tvarkingo Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos etapą;

               (8)2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties;

               (9)2017 m. gruodžio 15 d. gairėse Europos Vadovų Taryba teigiamai įvertino per pirmąjį derybų etapą padarytą pažangą ir nusprendė, kad ji yra pakankama, kad būtų galima pereiti prie antrojo derybų etapo, susijusio su pereinamuoju laikotarpiu ir pagrindiniais būsimų santykių principais. Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją, kaip Sąjungos derybininkę, ir Jungtinę Karalystę pagal 2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Tarybos gaires užbaigti darbą visais išstojimo klausimais, taip pat ir tais, kurie nebuvo aptarti per pirmąjį etapą, ir sutvirtinti pasiektus rezultatus visų pirma pradedant rengti susijusias Susitarimo dėl išstojimo dalis. Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją šiuo tikslu pateikti atitinkamas rekomendacijas, o Tarybą – priimti papildomus derybinius nurodymus dėl pereinamojo laikotarpio priemonių;

               (10)todėl būtina papildyti 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimo priede išdėstytus derybinius nurodymus;

               (11)pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnis taikomas Europos atominės energijos bendrijai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija Sąjungos vardu vykdo derybas su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste dėl susitarimo, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos tvarka, atsižvelgdama į pagrindinius būsimų jos santykių su Sąjunga principus, vadovaudamasi Europos Vadovų Tarybos priimtomis gairėmis ir 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendime išdėstytais derybiniais nurodymais, kurie papildomi šio sprendimo priede išdėstytais derybiniais nurodymais.

                  2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        COM(2017) 784 final.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2017 12 20
            COM(2017) 830 final
            PRIEDAS
            prie
            Rekomendacijos dėl TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo papildomas 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste dėl susitarimo, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka

               PRIEDAS

                  Papildomi susitarimo su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka, derybiniai nurodymai

               1.Pagal 2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Tarybos gaires ir 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos derybinius nurodymus per pirmąjį derybų etapą dėmesys skirtas piliečių teisėms, finansiniam susitarimui, su Airijos sala susijusiems klausimams, kitiems atsiskyrimo klausimams ir Susitarimo dėl išstojimo valdymui.

               2.Atsižvelgdama į iki tol padarytą pažangą, 2017 m. spalio 20 d. Europos Vadovų Taryba paragino tęsti darbą siekiant sutvirtinti pasiektą konvergenciją ir toliau vesti derybas, kad būtų galima kuo greičiau pereiti prie antrojo derybų etapo. Taigi, Europos Vadovų Taryba paragino Tarybą ir Komisiją, kaip Sąjungos derybininkę, pradėti vidaus parengiamąsias diskusijas, taip pat dėl galimų pereinamojo laikotarpio priemonių.

               3.Remiantis

               –rekomendacija, pateikta 2017 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikate dėl derybų su Jungtine Karalyste pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį pažangos
                  1
               ,

               –2017 m. gruodžio 8 d. Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės Vyriausybės derybininkų bendra ataskaita dėl pažangos, padarytos per pirmąjį derybų pagal ES sutarties 50 straipsnį dėl tvarkingo Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos pirmajame etapą, kuria grindžiama Komisijos rekomendacija,

               2017 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Taryba teigiamai įvertino per pirmąjį derybų etapą padarytą pažangą ir nusprendė, kad ji yra pakankama, kad būtų galima pereiti prie antrojo derybų etapo, susijusio su pereinamuoju laikotarpiu ir pagrindiniais būsimų santykių principais.

               4.Europos Vadovų Taryba taip pat aiškiai pareiškė, kad per antrąjį derybų etapą pažanga būtų galima tik tuo atveju, jeigu būtų visiškai įvykdyti ir kuo greičiau tiksliai į teisės aktus perkelti visi per pirmąjį etapą prisiimti įsipareigojimai. Per antrąjį derybų etapą turėtų būti bendrai susitarta dėl pagrindinių būsimų Sąjungos ir Jungtinės Karalystės santykių principų. Dėl to reikės papildomų Europos Vadovų Tarybos gairių.

               5.Šis derybinių nurodymų rinkinys skirtas antrajam derybų etapui. Todėl juo papildomas 2017 m. gegužės 22 d. priimtas pirmasis derybinių nurodymų rinkinys. Per šį derybų etapą ir nustatant būsimus pagrindinius principus toliau visapusiškai taikomos 2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Tarybos gairės ir 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos derybiniuose nurodymuose nustatyti bendrieji derybų principai ir tvarka, įskaitant Susitarimo dėl išstojimo teritorinės taikymo srities nuostatas, taip pat jo nuostatas dėl pereinamojo laikotarpio priemonių. Todėl šie derybiniai nurodymai, kaip ir pirmasis derybinių nurodymų rinkinys, turėtų visiškai atitikti 2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Tarybos gairių 4 ir 24 punktus, ypač dėl Gibraltaro.

               6.Per antrąjį derybų etapą, atsižvelgiant į tai, kad su Airijos sala susiję klausimai ypatingi, reikėtų toliau atskirai tartis dėl išsamių priemonių, kurių reikia norint taikyti bendroje ataskaitoje nustatytus principus ir laikytis toje ataskaitoje nurodytų įsipareigojimų; vieni iš jų atsispindėtų Susitarime dėl išstojimo, kiti – pagrindiniuose būsimų santykių principuose.

               I.Su tvarkingu Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos susiję klausimai

               7.Atsižvelgiant į 2017 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Tarybos gaires ir 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimo priede išdėstytus derybinius nurodymus, kuriuos papildo šie derybiniai nurodymai, būtina užbaigti darbą visais išstojimo klausimais, taip pat ir tais, kurie nebuvo aptarti per pirmąjį etapą.

               8.Be to, antrojo derybų etapo rezultatai, įskaitant pirmojo derybų etapo rezultatus, turėtų būti perkelti į teisės aktus ir prireikus pritaikyti atsižvelgiant į tai, ar bus priimtos toliau nurodomos pereinamojo laikotarpio priemonės. Kaip nurodyta pirmajame derybinių nurodymų rinkinyje, Susitarime dėl išstojimo reikėtų priminti, kad Sąjungos teisė išstojimo dieną nustoja būti taikoma užjūrio šalims ir teritorijoms, specialiais ryšiais susijusioms su Jungtine Karalyste
                  2
               , ir Europos teritorijoms, už kurių išorės santykius yra atsakinga Jungtinė Karalystė, kurioms Sutartys taikomos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 355 straipsnį.

               II.Pereinamojo laikotarpio priemonės

               9.2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Tarybos gairėse išdėstyti bendrieji pagrindiniai principai, kurie taikomi visiems susitarimams su Jungtine Karalyste ir visoms pereinamojo laikotarpio priemonėms:

               –bet koks susitarimas turės būti grindžiamas teisių ir pareigų pusiausvyra ir juo turės būti užtikrintos vienodos sąlygos;

               –norint išlaikyti bendrosios rinkos vientisumą, dalyvavimas joje negali būti grindžiamas sektoriniu požiūriu;

               –Sąjungai nepriklausanti valstybė, kuri nevykdo tų pačių pareigų kaip valstybė narė, negali turėti tų pačių teisių ir naudotis tais pačiais privalumais kaip valstybė narė;

               –keturios bendrosios rinkos laisvės yra nedalomos ir iš jų negalima išsirinkti tik to, kas patinka;

               –Sąjunga išsaugo sprendimų priėmimo autonomiškumą, taip pat Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vaidmenį. Pagal 2017 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Tarybos gaires tai susiję su Europos Sąjungos Teisingumo Teismo kompetencija.

               10.Be šių pagrindinių principų, 2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Tarybos gairėse nustatomos bet kokioms galimoms pereinamojo laikotarpio priemonėms taikomos konkrečios sąlygos. Jeigu būtina ir teisiškai įmanoma, derybose galima siekti nustatyti Sąjungos intereso pereinamojo laikotarpio priemones ir prireikus jungiamąsias priemones, skirtas pereiti prie numatomų pagrindinių būsimų santykių principų, atsižvelgus į padarytą pažangą. Bet kokios tokios pereinamojo laikotarpio priemonės turi būti aiškiai apibrėžtos, jų trukmė turi būti tiksliai apribota ir joms turi būti taikomi veiksmingi vykdymo užtikrinimo mechanizmai.

               11.Šie papildomi derybiniai nurodymai grindžiami 2017 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Tarybos gairėse išdėstytais principais ir sąlygomis ir jais remiantis toliau plėtojami.

               12.Pagal tas gaires visos Susitarime dėl išstojimo numatytos pereinamojo laikotarpio priemonės turėtų apimti visą Sąjungos acquis, įskaitant Euratomo klausimus. Nepaisant šių derybinių nurodymų 17 dalies, Sąjungos acquis Jungtinei Karalystei ir joje turėtų būti taikomas kaip valstybei narei. Bet kokie acquis pakeitimai pereinamuoju laikotarpiu turėtų būti automatiškai taikomi Jungtinei Karalystei ir joje. Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo III dalies V antraštine dalimi, skirta laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei, priimti aktai, kurie Jungtinei Karalystei privalomi iki jos išstojimo, pagal prie Sutarčių pridedamo Protokolo (Nr. 21) 4a straipsnį ir toliau turėtų būti taikomi pereinamuoju laikotarpiu. Tačiau Jungtinei Karalystei daugiau nebūtų leidžiama naudotis Protokole (Nr. 21) nustatyta teise dalyvauti priemonėse, išskyrus to protokolo 4a straipsnyje nurodytas priemones.

               13.Pereinamuoju laikotarpiu Sąjungos teisė, kurią šios pereinamojo laikotarpio priemonės apima, Jungtinėje Karalystėje turėtų turėti tokią pačią teisinę galią, kokią ji turi Sąjungoje.

               14.Atsižvelgiant į 2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Tarybos gaires, taip pat primenama, kad nuo išstojimo iš Sąjungos dienos Jungtinė Karalystė nebegalės naudotis Sąjungos arba jos vardu veikiančių valstybių narių arba Sąjungos ir jos valstybių narių bendrai sudarytais susitarimais. Vadovaudamasi savo interesais Sąjunga gali svarstyti, ar ir kaip susitarti dėl priemonių, kad pereinamuoju laikotarpiu susitarimai toliau galiotų Jungtinei Karalystei. Tačiau Jungtinė Karalystė toliau nebeturėtų dalyvauti jokių pagal susitarimus sukurtų organų darbe.

               15.Atsižvelgiant į 2017 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Tarybos gaires, pagal visas pereinamojo laikotarpio priemones reikalaujama, kad pereinamuoju laikotarpiu Jungtinė Karalystė ir toliau dalyvautų muitų sąjungoje ir bendrojoje rinkoje (įskaitant visas keturias laisves). Jungtinė Karalystė turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų apsaugotas bendrosios rinkos ir muitų sąjungos vientisumas. Jungtinė Karalystė turėtų toliau laikytis Sąjungos prekybos politikos. Be to, ji visų pirma turėtų užtikrinti, kad jos muitinės ir toliau veiktų vykdydamos ES muitinių misiją, taip pat rinktų muitus pagal bendrąjį muitų tarifą ir prie sienos su kitomis trečiosiomis šalimis vykdytų visus pagal Sąjungos teisę reikalaujamus patikrinimus.

               16.Atsižvelgiant į 2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Tarybos gaires ir pirmąjį 2017 m. gegužės 22 d. derybinių nurodymų rinkinį, dėl bet kokio riboto Sąjungos acquis galiojimo pratęsimo reikės taikyti esamas Sąjungos reglamentavimo, biudžeto, priežiūros, teismines ir vykdymo užtikrinimo priemones ir struktūras, įskaitant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo kompetenciją.

               17.Todėl, kiek tai susiję su Sąjungos acquis taikymu Jungtinei Karalystei, Susitarime dėl išstojimo pereinamuoju laikotarpiu turėtų išlikti Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų kompetencija (visų pirma visa Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcija) Jungtinės Karalystės ir Jungtinės Karalystės fizinių ar juridinių asmenų atžvilgiu. Tačiau, atsižvelgiant į 2017 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Tarybos gaires, Jungtinė Karalystė nebedalyvautų ES institucijų darbe, nebeskirtų ir neberinktų jų narių ir nebedalyvautų Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų sprendimų priėmimo procese.

               18.Nedarant poveikio 17 daliai, pereinamuoju laikotarpiu Jungtinė Karalystė galėtų būti kviečiama dalyvauti be teisės balsuoti nuolatinių komitetų ar Komisijos ekspertų grupių ir kitų panašių subjektų ar agentūrų, organų ar įstaigų posėdžiuose, kuriuose valstybėms narėms atstovaujama ir

               –kuriuose diskusijos susijusios su atskirais Jungtinei Karalystei ar Jungtinės Karalystės fiziniams arba juridiniams asmenims skirtais aktais arba

               –kuriuose, Sąjungos požiūriu, Jungtinės Karalystės dalyvavimas būtinas siekiant veiksmingo acquis įgyvendinimo pereinamuoju laikotarpiu.

               19.Susitarime dėl išstojimo reikėtų apibrėžti tikslias sąlygas ir aiškią sistemą, pagal kurias toks dalyvavimas išimties tvarka būtų leidžiamas.

               20.Taip pat turėtų būti nustatyta speciali tvarka, kuri būtų suderinama su 17 ir 18 dalimis ir pagal kurią pereinamuoju laikotarpiu būtų nustatomos ir suteikiamos žvejybos galimybės (bendri leidžiami sužvejoti kiekiai).

               21.Pereinamojo laikotarpio priemonės turėtų būti taikomos nuo Susitarimo dėl išstojimo įsigaliojimo dienos, o jų taikymas turėtų baigtis ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d.

                     (1)

                        COM(2017) 784 final.

                     (2)

                        Išvardytos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo II priedo dvylikoje paskutinių įtraukų.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            Bendra rekomendacija dėl
            TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo Europos Komisija ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai įgaliojami pradėti derybas su Čilės Respublika ir derėtis dėl atnaujinto asociacijos susitarimo
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Čilė buvo pirmoji Pietų Amerikos šalis, su ES sudariusi Asociacijos susitarimą (toliau – Susitarimas). Susitarimas, į kurį įtraukta nuostatų dėl politikos, bendradarbiavimo ir prekybos, laikinai taikomas nuo 2003 m. vasario 1 d. Susitarimas įsigaliojo 2005 m. kovo 1 d.

               Susitarimas įgyvendinamas tinkamai, deramai veikia jo institucinė struktūra. Juo sustiprinti ES ir Čilės (toliau – Šalys) santykiai ir atvertos galimybės nustatyti naujas bendradarbiavimo sritis ir užmegzti naujus dialogus politikos klausimais. Kalbant apie prekybą, į Susitarimą įtrauktas Laisvosios prekybos susitarimas, kuris padėjo labai išplėsti dvišalę prekybą ir investicijas.

               2013 m. sausio 26–27 d. Santjage vykusio ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrijos (CELAC) aukščiausiojo lygio susitikimo metu surengtame posėdyje ES ir Čilės vadovai susitarė, kad po dešimties Susitarimo įgyvendinimo metų reikėtų išnagrinėti galimybes Susitarimą atnaujinti.  2015 m. balandžio mėn. 6-ame ES ir Čilės asociacijos tarybos posėdyje patvirtintas jungtinės Susitarimo atnaujinimo darbo grupės (toliau – grupė) steigimas. Grupės tikslas – įvertinus užmojus pradėti derybas dėl Susitarimo atnaujinimo visose srityse, apibrėžti taikymo sritį. Grupė sukūrė du pogrupius: vieną – atsakingą už politinius klausimus ir bendradarbiavimą, kitą – už prekybą. Pogrupiai darbą baigė 14-ojo ES ir Čilės asociacijos komiteto posėdžio, kuris surengtas 2017 m. sausio 31 d., proga.

               Atnaujintame susitarime turėtų būti įtvirtinti ES ir Čilės santykiai, įtraukiant politinius, saugumo, sektorių bendradarbiavimo ir prekybos klausimus. Pagrindinis politikos tikslas – stiprinti ES ir Čilės santykius parengiant naują išsamų tekstą, kuris pakeistų dabartinį Susitarimą ir kuriuo būtų išplėsta taikymo sritis ir atsižvelgta į naujus dvišalius ir pasaulinius politinius ir ekonominius uždavinius. Atnaujinant Susitarimą reikėtų remtis dabartinio Susitarimo įgyvendinimo patirtimi, atsižvelgti į stiprėjantį ES integracijos procesą ir naujų valstybių narių prisijungimą prie ES, taip pat į ES ir Čilei tarptautinėje arenoje tenkančio vaidmens pokyčius.

               Kalbant apie prekybos klausimus, pasauliniu lygmeniu taip pat įvyko svarbių prekybos politikos pokyčių, Šalys su trečiosiomis šalimis partnerėmis sudarė plačių užmojų ir išsamius susitarimus, kurių nuostatos daug išsamesnės, palyginti su ES ir Čilės laisvosios prekybos susitarimo nuostatomis.

               Per grupėje vykusias parengiamąsias diskusijas nustatyti tam tikri kriterijai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti atnaujinant Susitarimą. Kalbant apie politinius klausimus ir bendradarbiavimą, grupėje pasiektas pradinis susitarimas dėl galimos naujojo susitarimo struktūros ir taikymo srities. Grupė taip pat padėjo nustatyti galimas bendro intereso sritis, kuriose bus galima ateityje bendradarbiauti, daugiausia dėmesio skiriant tolesniam ES ir Čilės tarptautiniam bendradarbiavimui įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus.

               Kalbant apie prekybos klausimus, apibrėžiant taikymo sritį nustatyta, kokiu mastu ir kokiais užmojais Šalys galėtų visapusiškai atnaujinti Susitarimo prekybos dalį. Patvirtintas bendras tikslas be apribojimų atnaujinti dvišalės prekybos ir investicijų ryšių sistemą, remiantis dabartiniu Susitarimu ir prisiimant didesnius įsipareigojimus, palyginti su įsipareigojimais PPO. Derybos turėtų būti vykdomos remiantis naujausiais prekybos susitarimais, dėl kurių Šalys derėjosi ir kuriuos sudarė, taip pat atsižvelgiant į poreikį užtikrinti tokių derybų ir susitarimų papildomumą ir nuoseklumą.

                  Todėl atnaujintu susitarimu turėtų būti užtikrintas plačiausio masto prekybos prekėmis, paslaugomis, investicijų ir galimybių dalyvauti viešuosiuose pirkimuose liberalizavimas. Turėtų būti užtikrinta aukšto lygio intelektinės nuosavybės teisių, įskaitant geografines nuorodas, apsauga ir gynyba. Be to, Susitarime turėtų išplėstos galiojančios prekybos nuostatos, kuriomis būtų šalinamos netarifinės kliūtys ir sprendžiami kiti su reglamentavimu ir taisyklėmis susiję klausimai. Atnaujintu susitarimu turėtų būti užtikrinta Šalių teisė siekti teisėtų viešosios politikos tikslų visose susijusiose srityse. Taip pat turėtų būti aptariami kiti klausimai, pvz., prekyba ir darnus vystymasis, prekyba ir lyčių lygybė, prekyba ir MVĮ.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Rekomendacija atitinka Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją, kuria, be kita ko, siekiama stiprinti ryšius su Lotynų Amerika ir Karibų jūros regiono šalimis užmezgant dvišalės partnerystės ryšius.

               Rekomendacija taip pat atitinka komunikatą „Prekyba visiems. Veiksmingesnės, skaidresnės ir atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“, kuriame pabrėžiamas poreikis toliau siekti ES dvišalių santykių pažangos, kad būtų skatinamas ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas, visapusiškai pašalinant prekybos ir investicijų kliūtis, tuo pačiu užtikrinant aukštą socialinės ir aplinkos apsaugos lygį ES ir įgyvendinant kitus politikos tikslus, įskaitant darnų vystymąsi ir ypatingų MVĮ poreikių tenkinimą. Komunikate „Prekyba visiems“ pabrėžta, kad Komisija, sėkmingai užbaigus taikymo srities nustatymo užduotį, ketina prašyti derybinių nurodymų Susitarimui atnaujinti.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Rekomendacija atitinka 2011 m. priimtą Pokyčių darbotvarkę, kuria pagrįsta ES vystymosi politika ES nepriklausančių šalių atžvilgiu. Šiomis aplinkybėmis pasakytina, kad Čilei nebeteikiama ES dvišalio bendradarbiavimo pagalba, o tarptautinį bendradarbiavimą siekiama palaikyti nauju būdu – remiantis Europos konsensusu dėl vystymosi ir Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Rekomendacija grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Susitarimo tikslas – atnaujinti dabartinį ES ir Čilės asociacijos susitarimą. Todėl reikėtų imtis ES lygmens veiksmų.

               SESV 3 straipsnyje bendroji prekybos politika priskiriama Sąjungos išimtinės kompetencijos sričiai, o remiantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalimi, subsidiarumo principas netaikomas srityse, kuriose ES turi išimtinę kompetenciją.

               •Proporcingumo principas

               Rekomendacija dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Komisija ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) įgaliojami derėtis dėl atnaujinto susitarimo su Čile, neviršijama to, kas būtina ar tinkama politikos tikslams pasiekti.

               Kalbant apie prekybą, vadovaujantis proporcingumo principu apsvarstytos visos pagrįstos politikos priemonių galimybės, siekiant įvertinti tikėtiną tokių politikos priemonių veiksmingumą, kaip išsamiai aprašyta poveikio vertinimo ataskaitoje.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Europos Sąjungos Tarybos sprendimas

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Ex post vertinimas ir (arba) galiojančių teisės aktų tinkamumo patikros

                  2012 m. išorės konsultantas atliko Susitarimo prekybos dalies ekonominio poveikio ex post vertinimą. Išsamesnė informacija pateikta prie šios rekomendacijos pridedamoje poveikio vertinimo ataskaitoje.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               2016 m. birželio 8 d. – rugsėjo 8 d. Komisija surengė viešas konsultacijas internetu Prekybos generalinio direktorato interneto svetainėje ir Komisijos sukurtoje internetinėje viešųjų konsultacijų priemonėje „ES apklausa“. Suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta atsakyti į klausimus, apimančius įvairias ES ir Čilės tarpusavio prekybos ir investicijų temas. Viešųjų konsultacijų metu gautų atsakymų santrauka pridedama prie poveikio vertinimo ataskaitos, o suinteresuotųjų šalių atsakymai paskelbti Prekybos generalinio direktorato svetainėje.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Išorės konsultantui pateiktas užsakymas atlikti Susitarimo prekybos dalies atnaujinimo galimo poveikio ex ante analizę. Ši išorės studija pridedama prie poveikio vertinimo ataskaitos.

               •Poveikio vertinimas

                  Atliktas Susitarimo prekybos dalies atnaujinimo poveikio vertinimas.  Prie šios rekomendacijos pridedama poveikio vertinimo ataskaita, jos santrauka ir teigiama Reglamentavimo patikros valdybos nuomonė.

                  Be poveikio vertinimo, nepriklausomame poveikio darniam vystymuisi vertinime bus nagrinėjamas galimas Susitarimo prekybos dalies atnaujinimo ekonominis bei socialinis poveikis ir poveikis aplinkai ir žmogaus teisėms. Tokį poveikio vertinimą išorės konsultantai atliks vykstant deryboms, plačiu mastu ir nuolat konsultuodamiesi su suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma pilietine visuomene. Poveikio darnumui vertinimas bus baigtas prieš parafuojant atnaujintą susitarimą ir jo išvados bus įtrauktos į derybų procesą.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  MVĮ turėtų būti naudingos naujos prekybos galimybės ir mažesnės sąnaudos dėl prekybos liberalizavimo ir tvirtesnio teisinio pagrindo, taip pat dėl nuostatų, kuriomis patobulinamos muitinės procedūros ir padidinamas reglamentavimo skaidrumas. Poveikio vertinimo ataskaitoje pateikiama išsami informacija apie numatomą poveikį suinteresuotosioms šalims ir ekonomikos sektoriams.

               •Pagrindinės teisės

                  ES sieks įtraukti konkrečias nuostatas dėl demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, kurios turės būti esminės Susitarimo nuostatos.

                  Susitarimo prekybos dalies atnaujinimo poveikio vertinimo ataskaitoje aptariami pagrindinių teisių klausimai pagal socialinius, aplinkos apsaugos ir žmogaus teisių aspektus. Pavyzdžiui, pagal susiformavusią ES politiką į atnaujinto Susitarimo prekybos dalį turėtų būti įtrauktas skyrius dėl prekybos ir darnaus vystymosi.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Liberalizavus tarifus, atnaujinto Susitarimo prekybos dalių neigiamas poveikis ES biudžetui dėl muitų bus ribotas. Tikimasi netiesioginio teigiamo poveikio – didesnių išteklių, susijusių su pridėtinės vertės mokesčiu ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Atsižvelgiant į įsipareigojimą, nurodytą 2015 m. Komunikate „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“, praėjus pakankamai laiko nuo atnaujinto susitarimo įsigaliojimo, kad būtų sukaupta pakankamai aktualių duomenų, bus atliekamas išsamus su prekyba susijusių atnaujinto susitarimo nuostatų poveikio ex post vertinimas. Pridedamoje poveikio vertinimo ataskaitoje pateikiama išsami informacija apie numatomas stebėsenos ir vertinimo taisykles.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Netaikoma.

               Procedūriniai aspektai

                  Derybų grupę sudarys Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis.

               Pagal SESV 218 straipsnio 4 dalį siūloma, kad Taryba paskirtų specialų komitetą, su kuriuo reikėtų konsultuotis vedant derybas. Dėl atnaujinto susitarimo nuostatų, susijusių su politika ir bendradarbiavimu, bus konsultuojamasi su Lotynų Amerikos ir Karibų regiono darbo grupe. Dėl atnaujinto susitarimo prekybos dalių bus konsultuojamasi su Prekybos politikos komitetu.

               Europos Parlamentas bus informuojamas visais procedūros etapais pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį.

               Tiksli Susitarimo struktūra bus nustatyta atsižvelgiant į tolesnį Teisingumo Teismo nuomonės Nr. 2/15 vertinimą.

               Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis informuos Čilę apie ES vidaus taisyklės, susijusias su skaidrumu ir Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Parlamento galimybėmis susipažinti su derybų dokumentais.

               Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis palankiai vertina tai, kad Europos Sąjungos Tarybos nariai, laikydamiesi institucinės praktikos, ankstyvuoju etapu su nacionaliniais parlamentais palaiko vis intensyvesnius ryšius dėl prekybos derybų. Europos Sąjungos Tarybos nariai taip pat raginami palaikyti ryšius dėl šios rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo, tinkamai atsižvelgiant į Tarybos sprendimą 2013/488/ES.

               Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis rekomenduoja, kad derybiniai nurodymai būtų paskelbti iškart po jų priėmimo.

               Ši rekomendacija dėl Tarybos sprendimo bus išslaptinta tada, kai priede nurodyti derybiniai nurodymai bus pateikti atskirai nuo rekomendacijos teksto.

               Bendra rekomendacija dėl

               TARYBOS SPRENDIMO

               kuriuo Europos Komisija ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai įgaliojami pradėti derybas su Čilės Respublika ir derėtis dėl atnaujinto asociacijos susitarimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) rekomendaciją,

               KADANGI turėtų būti pradėtos derybos siekiant sudaryti atnaujintą asociacijos susitarimą su Čile (toliau – Susitarimas), kuriuo būtų pakeistas Susitarimas, steigiantis Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją
                  1
               ,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               (1)Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis įgaliojami vesti derybas Sąjungos vardu dėl atnaujinto asociacijos susitarimo su Čile (toliau – Susitarimas).

               (2)Sąjungos derybų grupei vadovauja Komisija.

               2 straipsnis

               Derybos vedamos vadovaujantis Tarybos derybiniais nurodymais, išdėstytais šio sprendimo priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su Tarybos Lotynų Amerikos ir Karibų regiono darbo grupe. Dėl Susitarimo prekybos dalių konsultuojamasi su Prekybos politikos komitetu.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas ir jo priedas bus paskelbti viešai iš karto po jų priėmimo.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai ir vyriausiajam įgaliotiniui.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 352, 2002 12 30, p. 1.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            PRIEDAS
            prie
            Bendros rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo Europos Komisija ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai įgaliojami pradėti derybas su Čile ir derėtis dėl atnaujinto asociacijos susitarimo
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               ATNAUJINTO ASOCIACIJOS SUSITARIMO SU ČILE DERYBINIAI NURODYMAI

               {SWD(2017) 172 final}

               {SWD(2017) 173 final}

               PRIEDAS

               ATNAUJINTO ASOCIACIJOS SUSITARIMO SU ČILE DERYBINIAI NURODYMAI

               A.
                     SUSITARIMO POBŪDIS IR TAIKYMO SRITIS

               Derybų tikslas – sudaryti visapusišką susitarimą su Čile (toliau – atnaujintas susitarimas), kuriuo būtų atnaujintas ir pakeistas galiojantis Susitarimas, steigiantis Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją
                  1
                (toliau – Asociacijos susitarimas).

               Derybomis turėtų būti siekiama išplėsti dabartinio Asociacijos susitarimo taikymo sritį ir pritaikyti jį prie naujų pasaulinių politinių ir ekonominių uždavinių, naujų ES ir Čilės partnerystės sąlygų, plačių pastaruoju metu sudarytų susitarimų užmojų ir ES ir Čilės vykdomų derybų.

               Atnaujintu susitarimu turėtų būti sukurtas nuoseklus, išsamus ir atnaujintas teisiškai privalomas ES ir Čilės santykių pagrindas.

               Atsižvelgiant į tai, kad Čilė nebegauna dvišalės ES vystymosi paramos, svarbu, jog į naują ES ir Čilės bendradarbiavimo modelį būtų atsižvelgta atnaujinto susitarimo turinyje ir struktūroje. Atnaujintu susitarimu taip pat turėtų būti atsižvelgiama į keičiamąjį Darbotvarkės iki 2030 m. pobūdį ir tarptautinio vystomojo bendradarbiavimo vaidmenį siekiant darnaus vystymosi tikslų.

               Susitarimu turėtų būti numatytas glaudesnis politinis bendradarbiavimas užsienio reikalų ir saugumo srityse.

               Tiksli Susitarimo struktūra bus nustatyta atsižvelgiant į tolesnį Teisingumo Teismo nuomonės Nr. 2/15 vertinimą.

               B.
                     SIŪLOMAS SUSITARIMO TURINYS

               I.
                     Bendrieji principai ir tikslai

               Atnaujintas susitarimas turėtų būti pagrįstas pagarba demokratijos principams, teisinei valstybei, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, kaip nustatyta visų pirma JT chartijoje ir kituose susijusiuose žmogaus teisių dokumentuose, be kita ko, Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje. Šios nuostatos ir pirma ES masinio naikinimo ginklų neplatinimo sąlygos dalis turėtų būti esminės atnaujinto susitarimo nuostatos. Turėtų būti numatyta galimybė vienašališkai iš dalies arba visiškai sustabdyti Susitarimo galiojimą, jeigu pažeidžiami šie principai.

               Atnaujintu susitarimu turėtų būti sudarytos sąlygos Čilei ir ES stiprinti savo institucinius pajėgumus, viešąją politiką ir teisės aktų sistemas, taip pat veikti kaip strateginėms partnerėms svarbiausiuose daugiašaliuose ir regioniniuose forumuose ir institucijose, kai to pageidaujama.

               Atnaujintu susitarimu abiejų Šalių turėtų būti reikalaujama imtis visų būtinų Susitarimo nuostatų įgyvendinimo priemonių, įskaitant jų įgyvendinimo stebėjimą visais valdžios lygmenimis.

               Atnaujintu susitarimu turėtų būti atsižvelgiama į bendrą kultūrinį paveldą ir tvirtus istorinius, politinius ir ekonominius ryšius, saistančius abi Šalis, ir jis turėtų būti pagrįstas toliau nurodytais pagrindiniais principais ir svarbiausiais tikslais:

               ·priderinti Asociacijos susitarimo turinį, kad būtų tinkamiau atsižvelgiama į pastarojo meto pasaulinius pokyčius;

               ·atsižvelgti į tokias bendras vertybes kaip demokratija, pagarba žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms ir teisinė valstybė;

               ·atsižvelgti į įsipareigojimą skatinti tvirtesnę asociaciją, kad piliečiams būtų užtikrintas klestėjimas ir gerovė;

               ·glaudžiau koordinuoti bendro intereso dvišalius ir tarptautinius klausimus, įskaitant regioninius aspektus;

               ·stiprinti bendradarbiavimą sprendžiant abiem pusėms nerimą keliančius dvišalius, regioninius ir visuotinius klausimus;

               ·atsižvelgti į tai, kad išsaugant taiką, užkertant kelią konfliktams, stiprinant tarptautinį saugumą ir sprendžiant bendrus uždavinius, svarbu sukurti tvirtą ir veiksmingą tarptautine teise pagrįstą daugiašalę sistemą;

               ·atsižvelgti į tai, kad Šalys pripažįsta, jog darnus vystymasis yra pagrindinis jų tikslas, ir į tai, kad jos sieks užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautinių aplinkos apsaugos ir darbo srities susitarimų ir standartų, atitinkančių ES acquis, ir kad jie būtų skatinami ir veiksmingai gyvendinami. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į Šalių įsipareigojimą prekybos ar tiesioginių užsienio investicijų skatinimo tikslu nešvelninti nacionalinių aplinkos apsaugą, darbo ar darbuotojų sveikatą bei saugą reglamentuojančių teisės aktų ir standartų, pagrindinių darbo standartų ar politikos ir teisės aktų, taip pat į įsipareigojimą tobulinti įstatymus, politikos priemones ir aukšto lygmens aplinkos bei darbo apsaugą.

               Susitarimo prekybos ir investicijų nuostatomis turėtų būti siekiama didinti ES ir Čilės tarpusavio prekybą ir investicijas išnaudojant visą dvišalių santykių potencialą, atveriant naujų ekonominių galimybių, užtikrinant didesnę vartotojų gerovę, didinant konkurencingumą, kuriant darbo vietas ir skatinant augimą, be kita ko, šiomis priemonėmis:

               ·tolesniu laipsnišku ir abipusiu prekybos prekėmis ir paslaugomis, taip pat investicijų liberalizavimu ir galimybėmis dalyvauti viešuosiuose pirkimuose;

               ·aukšto lygio investicijų apsauga;

               ·aukšto lygio intelektinės nuosavybės teisių, įskaitant geografines nuorodas, apsauga;

               ·aukšto lygio vartotojų apsauga;

               ·nereikalingų netarifinių kliūčių šalinimu, mažinimu arba prevencija;

               ·teise reglamentuoti ekonominę veiklą siekiant viešojo intereso, siekti tokių teisėtų viešosios politikos tikslų kaip visuomenės sveikatos apsauga ir skatinimas, socialinės paslaugos, valstybinis švietimas, sauga, aplinkos apsauga, visuomenės dorovė, socialinė ar vartotojų apsauga, privatumo ir duomenų apsauga, kultūrų įvairovės skatinimas ir apsauga;

               ·užtikrinant, kad tarptautinė prekyba padėtų siekti pagrindinio darnaus vystymosi tikslo, ir Šalių įsipareigojimu tinkamai įgyvendinti šį susitarimą;

               ·bendru Šalių tikslu atsižvelgti į mažosioms ir vidutinėms įmonėms kylančius konkrečius sunkumus prisidėti prie prekybos plėtotės ir investicijų;

               ·Šalių įsipareigojimu palaikyti ryšius su visais suinteresuotaisiais pilietinės visuomenės, įskaitant privatųjį sektorių ir profesines sąjungas, subjektais ir kitomis nevyriausybinėmis organizacijomis;

               ·Šalių įsipareigojimu užtikrinti, kad Susitarimas visiškai atitiktų jų teises ir prievoles, prisiimtas PPO, ir kad Susitarimu būtų remiama daugiašalė prekybos sistema.

               II.
                     Bendradarbiavimo sritys

               Susitarimu turėtų būti skatinamas kuo platesnis bendradarbiavimas visose veiklos srityse. Turėtų būti remiamasi jau įgyta bendradarbiavimo patirtimi ir siekiama užtikrinti veiksmingą tarptautinį bendradarbiavimą įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus.

               Į Susitarimą turėtų būti įtraukti abiejų Šalių įsipareigojimai plėsti bendradarbiavimą keičiantis žiniomis ir gerąja patirtimi bendro intereso srityse, be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad Čilė yra dideles pajamas gaunanti šalis ir EBPO narė. Turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad svarbu stiprinti sektorių bendradarbiavimą, kuriuo visų pirma turėtų būti siekiama parengti konkrečius pasiūlymus bei priemones ir strateginius tikslus ir skatinti dinamišką konsultacijų ir veiksmų koordinavimo kultūrą.

               Tai suteiktų Šalims galimybę nustatyti būdus, kaip kurti ir taikyti šiuolaikinius, veiksmingus ir dinamiškus darbo metodus, ir remiantis strateginiais tikslais bendrai vertinti rezultatus. Turėtų būti skatinamas ryšių tinklų kūrimas ir stiprinami pajėgumai, būtini planuojant, įgyvendinant, vertinant ir skleidžiant rezultatus, kurie pasiekti palaikant tarpusavio ryšius.

               Bendradarbiavimo sritys:

               ·bendra užsienio ir saugumo politika

               ·nusiginklavimas ir ginklų neplatinimas

               ·žmogaus teisės, teisinė valstybė ir geras valdymas

               ·lyčių lygybė

               ·tarptautinis saugumas ir kibernetinė erdvė

               ·kova su terorizmu

               ·teisminis bendradarbiavimas

               ·kova su neteisėta prekyba narkotikais, organizuotu nusikalstamumu ir korupcija

               ·tarptautinė migracija

               ·konsulinė apsauga

               ·piliečių saugumas

               ·bendradarbiavimas tarptautinio krizių valdymo srityje

               ·įmonės ir pramonė

               ·žaliavos

               ·įmonių socialinė atsakomybė

               ·užimtumas ir socialiniai reikalai

               ·regionų bendradarbiavimas

               ·jaunimas

               ·kultūra

               ·tvari energetika

               ·aplinkos apsauga

               ·klimato kaita

               ·žiedinė ekonomika

               ·žuvininkystė

               ·vandenynų valdymas

               ·pasirengimas nelaimėms

               ·tarptautinis bendradarbiavimas ir vystymasis

               ·mėlynasis augimas

               ·moksliniai tyrimai, mokslas, technologijos ir inovacijos

               ·žemės stebėjimas

               ·skaitmeninės politikos strategijos

               ·pažangus žmogiškasis kapitalas

               ·švietimas ir aukštasis mokslas

               ·turizmas

               ·asmens duomenų apsauga

               ·statistika

               ·prireikus kitos sritys

               III.
                     Prekyba ir investicijos

               Pobūdis ir taikymo sritis

               Atnaujinto susitarimo prekybos ir investicijų dalies tikslas turėtų būti padidinti užmojus visose dabartinio Susitarimo srityse. Turėtų būti numatytas papildomas ir visapusiškas abipusis prekybos prekėmis ir paslaugomis liberalizavimas ir įtvirtintos išsamios taisyklės dėl įvairių su prekyba ir investicijomis susijusių klausimų, kaip nurodyta toliau. Susitarime turėtų būti numatytas laipsniškas ir abipusis investicijų liberalizavimas, investicijų apsauga ir papildomos abipusės galimybės patekti į viešųjų pirkimų rinkas. Be to, Susitarime nustatant efektyvius ir veiksmingus mechanizmus, turėtų būti siekiama pašalinti nereikalingas prekybos ir investicijų kliūtis, be kita ko, dabartines netarifines kliūtis, taip pat siekiama plačių užmojų prekybos prekėmis ir paslaugomis reglamentavimo nuoseklumo, be kita ko, stiprinant už reglamentavimą atsakingų institucijų bendradarbiavimą.

               Susitarime įtvirtintomis reglamentavimo nuoseklumo taisyklėmis visų pirma neturėtų būti pažeidžiama Šalių teisė reglamentuoti atsižvelgiant į abiem pusėms priimtiną sveikatos, saugos, vartotojų, darbo, duomenų ir aplinkos apsaugos lygį arba kitu būdu reglamentuojant siekti tokių teisėtų viešosios politikos tikslų kaip kultūrų įvairovė arba darnaus vystymosi tikslų, kuriuos nustato kiekviena Šalis, įgyvendinimo.

               Susitarimo prekybos ir investicijų dalies tikslas taip pat turėtų būti skatinti darnų vystymąsi ir puoselėti platesnio masto ES vertybes, pvz., pagarbą žmogaus teisėms, be kita ko, įtraukiant su prekyba susijusias nuostatas tokiose srityse kaip darbo ir aplinkos apsauga ir lyčių lygybė, be kita ko, propaguojant įmonių socialinę atsakomybę bei skaidrumą ir skatinant tarptautinius darbo ir aplinkos apsaugos standartus ir veiksmingą jų laikymąsi. Siekiant įgyvendinti tokias priemones, nuostatos dėl darnaus vystymosi turėtų būti įtvirtintos visame Susitarime, įskaitant specialių skyrių dėl prekybos ir darnaus vystymosi, kuriame būtų aptarti tiek socialiniai, tiek aplinkos apsaugos klausimai.

               Susitarimu turėtų būti užtikrinta, kad visais valdžios lygmenimis, įskaitant regionines valdžios institucijas ir atitinkamus subjektus, veiksmingai būtų laikomasi Susitarimo nuostatų.

               Susitarimu turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius mažųjų ir vidutinių įmonių poreikius.

               Prekyba prekėmis

               Tolesnis muitų šalinimas

               Susitarimu turėtų būti siekiama visiškai liberalizuoti tarifus, kartu numatant specialų režimą produktams, kurie laikomi jautriais importui produktais ir kuriems turėtų būti siekiama užtikrinti naudingą patekimą į rinką, numatant, pvz., ilgesnius muitų panaikinimo laikotarpius arba prisiimant įsipareigojimus dėl dalinio liberalizavimo (įskaitant tarifines kvotas), atsižvelgiant į ES aktyvius ir pasyvius interesus.

               Turėtų būti panaikinti visi eksporto muitai, mokesčiai ar privalomieji mokėjimai arba bet kokios lygiaverčio poveikio priemonės ir turėtų būti draudžiama priimti naujas tokio pobūdžio priemones.

               Importo ir eksporto apribojimai

               Susitarimu turėtų būti neleidžiama nustatyti jokių Šalių tarpusavio prekybos draudimų ar apribojimų, įskaitant kiekybinius apribojimus ar reikalavimus gauti leidimą, kurie nėra pateisinami toliau pateiktomis konkrečiomis išimtimis; jame turėtų būti numatytos griežtesnės importo ir eksporto licencijų išdavimo procedūrų, suremontuotų prekių, perdirbtų prekių ir kilmės ženklinimo srityse taikomos taisyklės.

               Kilmės taisyklės

               Derybų tikslas – atnaujinti priedą, kuriame nustatytos kilmės taisyklės, kad Susitarime įtvirtintos kilmės taisyklės ir nuostatos dėl administracinio bendradarbiavimo būtų aiškesnės ir paprastesnės, taip pat atsižvelgti į pastarojo meto ES kilmės taisyklių pokyčius. Nuostatomis dėl administracinio bendradarbiavimo taip pat turėtų būti siekiama užtikrinti, kad deramai būtų sprendžiamas administracinių klaidų klausimas.

               Atsižvelgiant į ES prekybos ir investicijų interesus, per derybas turėtų būti svarstoma galimybė išplėsti kilmės kumuliaciją trečiosioms šalims.

               Muitų klausimai ir prekybos lengvinimas

               Į Susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl tolesnio Šalių tarpusavio prekybos lengvinimo, kartu užtikrinant veiksmingas kontrolės ir kovos su sukčiavimu priemones. Tuo tikslu turėtų būti remiamasi PPO prekybos lengvinimo susitarimu ir turėtų būti nuodugniai nustatytos prievolės, kuriomis, be kita ko, siekiama skatinti atnaujinti ir paprastinti taisykles ir procedūras, naudoti standartinius dokumentus, užtikrinti skaidrumą, teisinį tikrumą ir muitinės tarpusavio bendradarbiavimą.

               Toks bendradarbiavimas turėtų apimti keitimąsi informacija siekiant užtikrinti tiekimo grandinės saugumą ir rizikos valdymą, prireikus – užtikrinti rizikos valdymo metodikos, rizikos standartų, saugumo kontrolės priemonių ir prekybos partnerystės programų patikimiems ūkio subjektams, kurie laikosi reikalavimų, savitarpio pripažinimą, dėl kurio sprendimus turėtų priimti ir įgyvendinti atitinkamas komitetas. Taip pat reikėtų atnaujinti dabartines nuostatas dėl savitarpio administracinės pagalbos muitinės srityje.

               Veiksmingai įgyvendinant ir taikant tarptautines taisykles ir standartus muitų srityje ir kitas su prekyba susijusias procedūras, įskaitant PPO nuostatas, Pasaulio muitinių organizacijos dokumentus ir, be kita ko, peržiūrėtą Kijoto konvenciją, šiomis nuostatomis taip pat turėtų būti skatinama konvergencija prekybos lengvinimo srityje.

               Netarifinės priemonės

               Susitarime nustatant efektyvius ir veiksmingus mechanizmus ir skatinant ES ir Čilės tarpusavio prekybos prekėmis ir paslaugomis reglamentavimo nuoseklumą, turėtų būti siekiama pašalinti nereikalingas prekybos ir investicijų kliūtis, įskaitant likusias netarifines kliūtis.

               Konkretiems produktams taikomos netarifinės kliūtys turėtų būti šalinamos prašymo ir siūlymo pagrindu, kartu taikant abipuses tarifines nuolaidas. Į Susitarimą turėtų būti įtraukti konkrečių sektorių įsipareigojimai dėl netarifinių kliūčių. Susitarime taip pat turėtų būti numatytos deramos procedūros, kad būtų užkirstas kelias ateityje atsirasti naujoms netarifinėms kliūtims ir kitoms nereikalingoms prekybos kliūtims, be kita ko, užtikrinant taikomų įstatymų ir taisyklių skaidrumą.

               Į Susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl valstybinių prekybos įmonių, įvertinant galintį atsirasti bet kokio pobūdžio konkurencijos iškraipymą ir kliūtis prekybai ir investicijoms.

               Turėtų būti sprendžiamas vietos prekybos kliūčių (priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti nacionalinius ūkio subjektus, sudaryti jiems palankesnes sąlygas arba juos skatinti importuotų prekių, paslaugų ar užsienio kapitalo arba užsienio įmonės sukurtos intelektinės nuosavybės atžvilgiu) klausimas.

               Techniniai reglamentai, standartai ir atitikties vertinimo procedūros

               Remdamosi PPO sutartimi dėl techninių prekybos kliūčių, Šalys turėtų priimti dar platesnio masto išsamias nuostatas dėl techninių prekybos kliūčių. Tokių nuostatų tikslas turėtų būti, be kita ko, užtikrinti techninių reglamentų suderinamumą ir vienodumą: turėtų būti taikomi tarptautiniai standartai, suvienodinami tyrimų ir sertifikavimo reikalavimai, pvz., laikantis rizika pagrįsto požiūrio į atitikties vertinimą (įskaitant atitikties savideklaracijas sektoriuose, kuriuose tai galima ir naudinga), skatinamas akreditacijos naudojimas, didinamas skaidrumas, sukuriamas glaudesnio dialogo ir bendradarbiavimo sprendžiant dvišalius techninių prekybos kliūčių klausimus mechanizmas, tobulinama informacijos importuotojams ir eksportuotojams sklaida.

               Reikėtų svarstyti galimybę parengti sektoriams skirtus priedus, kuriuose būtų nustatytos išsamesnės ir konkretesnės taisyklės.

               Sanitarijos ir fitosanitarijos priemonės

               Siekiant užtikrinti suderinamumą su kitais panašiais ES sudarytais prekybos susitarimais, į naująjį susitarimą, nustatant deramą institucinę tvarką, turėtų būti įtrauktos dabartinės sutarties dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo, pridėtos prie dabartinio Asociacijos susitarimo, nuostatos svarstant galimybę dėl galimo koregavimo konkrečiose srityse.

               Prekybos apsaugos priemonės

               Apsaugos priemonės

               Į Susitarimą turėtų būti įtraukta nuostata dėl apsaugos priemonių, pagal kurią bet kuri Šalis, remdamasi PPO sutartimi dėl 1994 m. bendrojo susitarimo dėl muitų ir prekybos (GATT 1994) XIX straipsnio įgyvendinimo arba PPO susitarimu dėl apsaugos priemonių, gali imtis deramų priemonių. Susitarimu taip pat turėtų būti užtikrinta, kad tokiomis apsaugos priemonėmis kuo mažiau būtų iškraipoma dvišalė prekyba.

               Siekiant kuo didesnių liberalizavimo įsipareigojimų ir užtikrinti būtiną apsaugą atsižvelgiant į jautrių sektorių ypatumus, Susitarime iš esmės turėtų būti nustatyta dvišalės apsaugos išlyga, pagal kurią bet kuri Šalis gali iš dalies arba visiškai panaikinti lengvatas tais atvejais, kai dėl Susitarimo įsigaliojimo tam tikro produkto iš kitos Šalies importas išauga taip, kad juo daroma arba gali būti daroma didelė žala Šalies, į kurią importuojama, vidaus pramonei.

               Antidempingo ir kompensacinės priemonės

               Į Susitarimą turėtų būti įtraukta nuostata dėl antidempingo ir kompensacinių priemonių, pagal kurią bet kuri Šalis, remdamasi PPO sutartimi dėl 1994 m. bendrojo susitarimo dėl muitų ir prekybos (GATT 1994) VI straipsnio įgyvendinimo arba PPO susitarimu dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių, gali imtis deramų kovos su dempingu ir (arba) kompensacinių priemonių. Į Susitarimą taip pat turėtų būti įtraukti šios srities įsipareigojimai, viršijantys PPO taisykles ir atitinkantys ES taisykles ir ankstesnius susitarimus.

               Specialios nuostatos

               Susitarime turėtų būti pripažinta, kad „žaliosios dėžės“ mokėjimai neiškraipo kainų ir todėl jiems iš esmės neturėtų būti taikomos antidempingo ar kompensacinės priemonės.

               Prekyba paslaugomis ir investicijos

               Paslaugų ir investicijų liberalizavimas ir skaitmeninė prekyba

               Pagal Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) V straipsnį į Susitarimo taikymo sritį turėtų patekti daug sektorių ir visi tiekimo būdai. A priori neturėtų būti nustatyta jokių Susitarimo taikymo srities apribojimų paslaugų ir investicijų liberalizavimo įsipareigojimų srityje, išskyrus garso ir vaizdo paslaugas ir vyriausybinės institucijos teikiamas paslaugas ir vykdomą veiklą. Derybų tikslas – laipsniškas ir abipusis prekybos paslaugomis ir investicijų liberalizavimas šalinant apribojimus patekti į rinką ir panaikinant nacionalinius režimus, tokiu būdu viršijant Šalių įsipareigojimus PPO ir atsižvelgiant į pasiūlymus, pateiktus vykstant deryboms dėl susitarimo dėl prekybos paslaugomis. Į Susitarimą turėtų būti įtrauktos taisyklės dėl su investicijomis susijusių rezultatų reikalavimų.

               Be to, į Susitarimą turėtų būti įtrauktos naujos arba griežtesnės reglamentavimo taisyklės, palyginti su GATS. Šiuo tikslu per derybas turėtų būti aptariami toliau nurodyti klausimai:

               ·reglamentavimo nuostatos dėl skaidrumo ir abipusio pripažinimo;

               ·horizontaliosios nuostatos dėl Šalių vidaus reglamentavimo, pvz., nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti licencijavimo ir klasifikavimo reikalavimų ir procedūrų nešališkumą ir deramą procesą;

               ·konkretiems sektoriams, įskaitant telekomunikacijų paslaugas, finansų paslaugas, pašto ir kurjerių paslaugas ir tarptautinio jūrų transporto paslaugas, skirtos reglamentavimo nuostatos.

               Prekybai vis labiau pereinant į skaitmeninę terpę per derybas turėtų būti susitarta dėl taisyklių, reglamentuojančių elektroninę prekybą ir tarpvalstybinius duomenų srautus, elektronines patikimumo užtikrinimo ir tapatumo užtikrinimo paslaugas ir neužsakytus pranešimus tiesioginės rinkodaros tikslais, taip pat turėtų būti sprendžiama skaitmeninio protekcionizmo ir nepagrįstų duomenų vietos nustatymo reikalavimų problema, nesiderant dėl ES asmens duomenų apsaugos taisyklių ir nedarant joms poveikio.

               Į Susitarimą gali būti įtraukti procedūriniai įsipareigojimai, susiję su fizinių asmenų atvykimu ir buvimu verslo reikalais, atitinkantys Šalių įsipareigojimus pagal 4 dalį. Jokia šio susitarimo nuostata Šalims neturėtų būti trukdoma taikyti savo šalies įstatymus ir kitus teisės aktus dėl atvykimo ir buvimo, jeigu Susitarimu suteiktos lengvatos tokiu būdu nebus nei panaikintos, nei sumažintos. Toliau taikomi ES ir jos valstybių narių įstatymai ir kiti teisės aktai, susiję su darbo sąlygomis ir darbo teisėmis.

               Susitarimu turėtų būti dar kartą patvirtinta ES, jos valstybių narių ir jų nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų reglamentavimo savo teritorijoje teisė siekiant tokių teisėtų viešosios politikos tikslų kaip visuomenės sveikatos apsauga ir skatinimas, socialinės paslaugos, valstybinis švietimas, sauga, aplinkos apsauga, visuomenės dorovė, socialinė ar vartotojų apsauga, privatumo ir duomenų apsauga, kultūrų įvairovės skatinimas ir apsauga. Turėtų būti išsaugotos aukštos kokybės ES viešosios paslaugos, kaip nustatyta SESV, visų pirma Protokole Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų, ir atsižvelgiant į ES išlygas šioje srityje, įskaitant GATS.

               Investicijų apsauga

               Į Susitarimą turėtų būti įtraukta:

               ·pažangiausi, tiksliai apibrėžti apsaugos standartai, įskaitant nuostatas dėl sąžiningo ir teisingo režimo, visiškos apsaugos ir saugumo, nacionalinio režimo, apsaugos nuo tiesioginės ir netiesioginės ekspropriacijos, laisvo perkėlimo, nuostolių kompensavimo, rašytinių įsipareigojimų laikymosi, ir

               ·pažangiausias investuotojų ir valstybių ginčams spręsti skirtas teisinis mechanizmas, kurį sudaro investicinių ginčų sprendimo kolegija ir investicinių ginčų sprendimo apeliacinis mechanizmas (Investicinių ginčų teismų sistema). Tokiu mechanizmu turėtų būti užtikrinamas visiškas ginčų sprendimo procedūrų nešališkumas ir skaidrumas, užkertamas kelias nepagrįstam bylinėjimuisi ir nustatomos deramos draugiškų ginčų sprendimų skatinimo priemonės.

               Nuostatomis dėl investicijų apsaugos turėtų būti užtikrinta griežta investuotojų ir investicijų apsauga, kartu išsaugant Šalių teisę savo teritorijoje reglamentuoti siekiant tokių teisėtų viešosios politikos tikslų kaip visuomenės sveikatos apsauga ir skatinimas, socialinės paslaugos, valstybinis švietimas, sauga, aplinkos apsauga, visuomenės dorovė, socialinė ar vartotojų apsauga, privatumo ir duomenų apsauga, kultūrų įvairovės skatinimas ir apsauga.

               Kapitalo judėjimas ir mokėjimai

               Susitarime turėtų būti išlaikytos nuostatos dėl visiško einamųjų mokėjimų ir kapitalo judėjimo liberalizavimo ir turėtų būti įtraukta neveikimo išlyga. Turėtų būti įtrauktos apsaugos priemonės ir išimtys (pvz., dėl Sąjungos ekonominės ir pinigų politikos ir mokėjimų balanso), kurios atitiktų SESV nuostatas dėl laisvo kapitalo judėjimo.

               Susitarimu neturėtų būti kliudoma taikyti laisvo kapitalo ir mokėjimų judėjimo išimtis, pagrįstas atitinkamomis PPO taisyklėmis.

               Intelektinės nuosavybės teisės

               Susitarimas turėtų būti pagrįstas TRIPS sutartimi ir ją papildyti, kad būtų užtikrinama aukšto lygio visų formų intelektinės nuosavybės teisių apsauga ir gynimas.

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, į Susitarimą turėtų būti įtrauktos bendros nuostatos, nuostatos dėl autorių ir susijusių teisių, prekių ženklų, dizaino, augalų veislių, konfidencialios informacijos, įskaitant prekybos paslaptis, apsaugos, geografinių nuorodų; taip pat įsipareigojimai, kai taikoma, laikytis susijusių daugiašalių susitarimų ir konvencijų.

               Susitarimu turėtų būti užtikrinamas intelektinės nuosavybės teisių gynimas, įskaitant skaitmeninę aplinką ir kertant sienas.

               Kalbant apie geografines nuorodas, remiantis griežta vyno ir spiritinių gėrimų geografinių nuorodų apsauga, jau įtvirtinta dabartiniame susitarime, atnaujintame susitarime turėtų būti numatyta tiesioginė apsauga susitariant dėl žemės ūkio ir maisto produktų geografinių nuorodų sąrašo ir užtikrinant griežtą apsaugą pagal TRIPS sutarties 23 straipsnį (įskaitant nuostatas, kuriomis panaikinama bylos išsireikalavimo teisė), nustatant griežtą teisių gynimą, taikant prekių ženklu suteikiamų teisių išimtis (sambūvis) ir numatant galimybę įtraukti naujas geografines nuorodas. Turėtų būti aptariami tokie klausimai kaip individualios ankstesnės teisės, pvz., susijusios su augalų veislėmis, prekių ženklais, bendru arba kitu teisėtu ankstesniu naudojimu.

               Susitarimu taip pat turėtų būti siekiama užmegzti nuolatinį dialogą ir (arba) sukurti darbo grupes intelektinės nuosavybės srityje, kad būtų skatinamas keitimasis informacija apie atitinkamą teisėkūros pažangą, keičiamasi vykdymo užtikrinimo ir konsultacijų su trečiosiomis šalimis srityje įgyta patirtimi.

               Viešieji pirkimai

               Susitarimu turėtų būti siekiama abipusės galimybės centrinės ir regioninės valdžios institucijoms, taip pat valstybei priklausančioms įmonėms ir specialiąsias ar išskirtines teises vykdyti veiklą viešųjų paslaugų sektoriuose turinčioms įmonėms patekti į viešųjų pirkimų rinkas. Turėtų būti siekiama papildyti dabartines galimybių patekti į rinką nuostatas užtikrinant, kad būtų taikomas režimas, kuris yra ne mažiau palankus, nei taikomas vietoje įsisteigusiems tiekėjams. Prekių, paslaugų ir statybos paslaugų viešiesiems pirkimams turėtų būti taikomos ribotos išimtys, taip pat turėtų būti numatytos derybos dėl įsipareigojimų, susijusių su darbų koncesijomis, vadovaujantis šios srities teisės aktais.

               Susitarimu taip pat turėtų būti siekiama tobulinti dabartines taisykles jas priderinant prie peržiūrėtos PPO sutarties dėl viešųjų pirkimų (GPA) ir įtraukiant naujas nuostatas.

               Prekyba ir konkurencija

               Į Susitarimą turėtų būti įtrauktos visoms įmonėms taikomos taisyklės dėl antimonopolinės veiklos ir susijungimų. Turėtų būti įtvirtinti bendri vykdymo užtikrinimo principai, įskaitant nuostatas dėl skaidrumo, nediskriminavimo, proceso sąžiningumo ir tinkamo teisinio proceso.

               Į Susitarimą taip pat turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl subsidijų ir aptariami tokie klausimai kaip skaidrumas, konsultacijos ir taisyklės, susijusios su labiausiai konkurenciją iškraipančiomis subsidijomis. Nuostatos dėl konsultacijų neturėtų apimti žemės ūkio subsidijų. Į Susitarimą turėtų būti įtrauktos konkrečios taisyklės dėl valstybei priklausančių įmonių, įmonių, kurioms suteiktos specialiosios teisės ar privilegijos, dėl įteisintų monopolijų, siekiant užtikrinti, kad jomis neiškraipoma konkurencija arba nekuriamos prekybos ir investicijų kliūtys.

               Mažosios ir vidutinės įmonės

               Į Susitarimą turėtų būti įtrauktas specialiai MVĮ skirtas skyrius. Susitarimu MVĮ turėtų būti padedama išnaudoti visas joms atsiveriančias galimybes, be kita ko, numatant keitimosi informacija apie patekimo į rinką reikalavimus tvarką ir sukuriant deramą institucinę sistemą.

               Prekyba ir darnus vystymasis

               Į Susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl su prekyba susijusių darbo ir aplinkos aspektų, taip pat nuostatos dėl darnaus vystymosi prekybos ir investicijų srityse. Turėtų būti įtrauktos nuostatos, kuriomis skatinama laikytis susijusių tarptautiniu mastu sutartų principų ir taisyklių, įskaitant pagrindinius darbo standartus ir svarbiausias Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas, daugiašalius aplinkos apsaugos susitarimus, įskaitant susijusius su klimato kaita, ir skatinti juos įgyvendinti.

               Susitarimu turėtų būti dar kartą patvirtinta Šalių teisė reglamentuoti darbo ir aplinkos apsaugos sritis laikantis tarptautinių įsipareigojimų ir turėtų būti siekiama aukšto lygio apsaugos. Turėtų būti įtrauktos nuostatos, kuriomis prekybos ir investicijų skatinimo tikslu neleidžiama sumažinti šalių nacionalinės darbo ir aplinkos apsaugos lygio. Turėtų būti numatytas įsipareigojimas nenukrypti nuo nacionalinių darbo ir aplinkos apsaugos įstatymų taikymo arba įsipareigojimas juos vykdyti.

               Susitarimu turėtų būti skatinamas didesnis prekybos ir investicijų indėlis siekiant darnaus vystymosi, be kita ko, aptariant tokius klausimus kaip prekybos aplinkai ir klimatui nekenkiančiomis prekėmis ir paslaugomis lengvinimas ir savanoriškų darnumo užtikrinimo programų, įmonių socialinės atsakomybės ir lyčių lygybės skatinimas, atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintus dokumentus.

               Susitarime taip pat turėtų būti numatyti įsipareigojimai skatinti prekybą teisėtai įgytais ir tvariai valdomais gamtos ištekliais, visų pirma kiek tai susiję su biologine įvairove, laukine gamta, miškų ūkio ir žuvininkystės produktais, taip pat turėtų būti įtraukti susiję tarptautiniai dokumentai ir praktika. Be to, turėtų būti skatinama prekyba, kuri padeda siekti mažataršio, klimato kaitai atsparaus vystymosi.

               Susitarime turėtų būti numatytos tinkamos tokių priemonių veiksmingo įgyvendinimo ir stebėsenos priemonės, taip pat Šalių ginčų sprendimo procedūros ir numatyta pilietinės visuomenės dalyvavimo galimybė.

               Prekyba ir lyčių lygybė

               Į Susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos, kuriomis atsižvelgiama į su prekyba susijusius lyties klausimus. Turėtų būti pripažinta, kad moterims reikia suteikti daugiau galimybių pasinaudoti ekonominėmis galimybėmis, atsirandančiomis dėl Susitarimu numatytų tvirtesnių prekybos ryšių.

               Energetika ir žaliavos

               Į Susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl su prekyba ir investicijomis susijusių energetikos ir žaliavų aspektų. Per derybas turėtų būti siekiama užtikrinti atvirą, skaidrią, nediskriminavimo principu pagrįstą ir nuspėjamą verslo aplinką, riboti antikonkurencinius veiksmus ir spręsti vietos turinio reikalavimų problemą šiose srityse. Susitarime taip pat turėtų būti nustatytos taisyklės, kuriomis remiama ir toliau skatinama prekyba ir investicijos atsinaujinančiosios energijos sektoriuje.

               Reglamentavimo nuoseklumas ir skaidrumas

               Į Susitarimą turėtų būti įtrauktos kompleksinės taisyklės dėl reglamentavimo nuoseklumo ir skaidrumo, kad būtų rengiamos ir įgyvendinamos veiksmingos, ekonomiškai efektyvios ir labiau suderintos prekybai prekėmis ir paslaugomis taikomos taisyklės. Į Susitarimą, be kita ko, turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl ankstyvų konsultacijų dėl svarbių teisės aktų, įskaitant galimybes suinteresuotiesiems subjektams prisidėti rengiant teisės aktų pasiūlymus, dėl skelbimo apie poveikį prekybai ir investicijoms turinčias priemones, dėl keitimosi informacija skatinimo ir dėl vadovavimosi geros reglamentavimo praktikos pavyzdžiais didinimo, pvz., reglamentavimo poveikio vertinimo ir ex post vertinimo.

               Kova su korupcija

               Į Susitarimą turėtų būti įtrauktos konkrečios nuostatos, kuriomis siekiama kovoti su prekybai ir investicijoms kenkiančia korupcija ir nuo jos atgrasyti. Tokios nuostatos turėtų būti pagrįstos Europos ir sutartais tarptautiniais standartais ir susitarimais, susijusiais su kova su korupcija.

               Tarpvalstybinių ginčų sprendimas ir tarpininkavimas

               Susitarime turėtų būti nustatytas veiksmingas ir privalomas tarpvalstybinių ginčų sprendimo mechanizmas ir paspartinta procedūra, visų pirma taikoma kolegijos sudarymui ir kolegijos procedūros vykdymui. Ginčų sprendimo mechanizmas turėtų būti skaidrus, atviras ir novatoriškas. Turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl lankstaus ir spartaus tarpininkavimo mechanizmo.

               Bendrosios išimtys

               Į Susitarimą turėtų būti įtrauktos atitinkamais PPO sutarčių straipsniais pagrįstos bendrosios išimtys, visų pirma susijusios su saugumu, mokėjimų balansu, prudencine priežiūra ir mokesčiais.

               Kitos sritys

               Komisijai atlikus analizę, iš anksto pasikonsultavus su Prekybos politikos komitetu ir laikantis ES sutarčių, į Susitarimą gali būti įtrauktos nuostatos dėl kitų su prekyba ir investicijomis susijusių sričių, dėl kurių vykstant deryboms būtų pareikštas abipusis interesas.

               IV. Bendra institucinė sistema

               Į Susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl institucinės struktūros, kuriomis būtų atsižvelgiama į dabartinę tvarką ir praktiką ir ji būtų toliau plėtojama.

               Asociacijos taryba ir turėtų toliau būti aukščiausia atnaujintu susitarimu įsteigta institucija, atsakinga už bendrą jo įgyvendinimo priežiūrą. Bendru Šalių sutarimu siūloma koreguoti Tarybos posėdžių dažnumą.

               Asociacijos komitetas turėtų toliau vykdyti svarbiausią savo funkciją – užtikrinti Susitarimo įgyvendinimą. Susitarime turėtų būti nustatyti būdai, kaip didinti Asociacijos komiteto darbo veiksmingumą, skatinti sinergijas ir užtikrinti didesnę dinamiką padedant Asociacijos tarybai vykdyti savo pareigas. Specialiems klausimams spręsti gali būti steigiami pakomitečiai ir darbo grupės.

               Susitarime turėtų būti numatyta rengti specialius Susitarimu įsteigto Prekybos sudėties asociacijos komiteto posėdžius, skirtus stebėti su prekyba ir investicijomis susijusių Susitarimo nuostatų įgyvendinimą. Prireikus gali būti steigiami konkrečių sričių pakomitečiai, kurie būtų pavaldūs Prekybos sudėties asociacijos komitetui. Prekybos sudėties asociacijos komitetas turėtų būti pavaldus Asociacijos tarybai.

               Asociacijos parlamentinio komiteto vaidmuo turėtų nesikeisti ir jis turėtų būti Europos Parlamento ir Čilės Nacionalinio kongreso narių tarpparlamentinio bendradarbiavimo forumas.

               Jungtinis konsultacinis komitetas turėtų toliau atstovauti pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių nuomonei naujojo Susitarimo įgyvendinimo srityje.

               V. Bendrosios ir baigiamosios nuostatos

               Nepaisant ginčų sprendimo mechanizmo, skirto prekybos ir su prekyba susijusiems ginčams spręsti, į Susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl Susitarimu nustatytų prievolių nesilaikymo, įskaitant galimybę iš dalies arba visiškai sustabdyti Susitarimo galiojimą, jeigu pažeidžiamos esminės jo nuostatos. Jokia šio susitarimo nuostata neturėtų būti daromas poveikis ES teisės aktams dėl viešos prieigos prie oficialių dokumentų.

                     (1)

                        OL L 352, 2002 12 30, p. 1.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 05 23
            COM(2018) 416 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2018 m. Vengrijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2018 m. Vengrijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2018 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2018 m. Vengrijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2017 m. lapkričio 22 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2018 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2018 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2017 m. lapkričio 22 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Vengrija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2018 m. kovo 7 d. paskelbta 2018 m. Vengrijos ataskaita
                  4
               . Joje įvertinta Vengrijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2017 m. liepos 11 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių Vengrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Vengrijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2018 m. balandžio 30 d. Vengrija pateikė 2018 m. nacionalinę reformų programą ir 2018 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013
                  5
                23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  6
               ;

               (5)šiuo metu Vengrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2018 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominalaus deficito pablogėjimą nuo 2,0 % BVP 2017 m. iki 2,4 % BVP 2018 m., o toliau – laipsnišką jo gerėjimą iki 0,5 % BVP iki 2022 m. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 1,5 % BVP struktūrinį deficitą – planuojama pasiekti iki 2020 m. Remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu
                  7
               , vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas iki 2022 m. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP palaipsniui mažės ir sieks šiek tiek mažiau nei 60 % iki 2022 m. pabaigos. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra palankus, o tai kelia didelį pavojų, kad nebus pasiekta deficito tikslų;

               (6)2018 m. konvergencijos programoje nurodyta, kad su saugumu susijusių priemonių poveikis biudžetui 2017 m. yra didelis, ir pateikta šių papildomų biudžeto išlaidų apimties ir pobūdžio tinkamų įrodymų. Komisijos nuomone, reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos su saugumu susijusioms priemonėms 2017 m. siekė 0,17 % BVP. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad terorizmo grėsmės mastas yra neįprastas įvykis, jo poveikis Vengrijos viešiesiems finansams yra didelis, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Todėl 2017 m. reikiamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo buvo sumažintas, kad būtų atsižvelgta į tas papildomas išlaidas;

               (7)2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Vengrijai 2017 m. užtikrinti 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, nebent vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas mažesnėmis pastangomis. Remiantis 2017 m. rezultatų duomenimis nustatyta, kad Vengrija labai nukrypo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Remdamasi SESV 121 straipsnio 4 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 10 straipsnio 2 dalimi, 2018 m. gegužės 23 d. Komisija pateikė įspėjimą Vengrijai, kad 2017 m. pastebėtas didelis nukrypimas nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Birželio XX d. Taryba priėmė tolesnę rekomendaciją, kurioje patvirtinama būtinybė Vengrijai imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad 2018 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų
                  8
                nominalus augimas neviršytų 2,8 %, o tai atitiktų 1 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Remiantis Komisijos 2018 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad nuo rekomenduojamo dydžio bus nukrypta;

               (8)2019 m., atsižvelgiant į 60 % BVP viršijantį Vengrijos valdžios sektoriaus skolos santykį ir prognozuojamą 2,3 % gamybos apimties atotrūkį, grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neturėtų viršyti 3,9 %, o tai atitinka 0,75 % BVP struktūrinį koregavimą pagal Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų matricą. Remiantis Komisijos 2018 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2019 m. nuo to reikalavimo bus labai nukrypta. Apskritai Taryba laikosi nuomonės, kad, siekiant laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų ir atsižvelgiant į smarkiai pablogėjusią fiskalinę perspektyvą, remiantis 2018 m. birželio XX d. Vengrijai pateikta rekomendacija dėl didelio pastebėto nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo, nuo 2018 m. reikės imtis svarbių papildomų priemonių;

               (9)bendras užimtumo lygis labai išaugo, o dėl palankios ekonominės tendencijos atsirado galimybė visų pirma bedarbius sugrąžinti į darbo rinką. Vyrų ir moterų užimtumo skirtumas yra didelis, ypač 25–39 metų amžiaus grupėje; šį skirtumą iš dalies galima paaiškinti ribota kokybiškos vaikų priežiūros pasiūla. Jaunesnių nei trejų metų vaikų, lankančių vaikų priežiūros įstaigas, rodiklis gerokai atsilieka nuo Barselonos tikslo ir ES vidurkio. Nors viešųjų darbų sistema toliau lieka pagrindinė aktyvios darbo rinkos politikos priemonė, iš smarkiai sumažėjusio šios sistemos dalyvių skaičiaus galima spręsti, kad vyksta teigiami pokyčiai. Tačiau ši sistema vis dar nepakankamai tikslinė, o jos veiksmingumas reintegruojant dalyvius į atvirą darbo rinką tebėra ribotas, vertinant pagal padėtį darbo rinkoje. Aktyvios darbo rinkos politikos priemonės, labiau orientuotos į kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, nėra pakankamai išplėtotos;

               (10)asmenų, kuriems kyla skurdo ar socialinės atskirties rizika, dalis 2016 m. sumažėjo iki 26,3 %, tačiau tebeviršija ES vidurkį. Vaikams apskritai gresia didesnis skurdo pavojus nei kitoms amžiaus grupėms priklausantiems asmenims. Minimalias pajamas užtikrinančių išmokų dydis vienam namų ūkiui yra žemesnis už 50 % skurdo ribos, taigi yra vienas mažiausių ES. Nedarbo išmokų adekvatumas yra labai menkas: maksimali išmokų trukmė (3 mėnesiai) yra viena trumpiausių ES ir sudaro tik apie ketvirtadalį laiko, kurio darbo ieškantiems asmenims vidutiniškai reikia darbui susirasti. Be to, išmokų mokėjimo lygis yra tarp mažiausių visoje ES;

               (11)Vengrijos socialinio dialogo struktūros ir procesai tebėra nepakankamai išplėtoti ir nesudaro sąlygų socialiniams partneriams prasmingai dalyvauti politikos formavimo ir įgyvendinimo procese. Nepakankamas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ir ribotas skaidrumas turi įtakos politikos formavimo faktinių duomenų bazei ir kokybei, kelia netikrumą investuotojams ir lėtina konvergenciją;

               (12)buvo įgyvendinta priemonių mokesčių sistemai pagerinti, tačiau kai kurių problemų liko. Darbo jėgos mokesčių pleištas, nors ir mažėja (ypač tam tikroms mažas pajamas gaunančių asmenų grupėms), tebėra didelis, palyginti su kitomis ES valstybėmis narėmis. Kaip vieną iš tebesančių trūkumų galima įvardyti bendrą mokesčių sistemos sudėtingumą ir toliau tebetaikomus konkretiems sektoriams skirtus mokesčius. Siekiant išvengti įmonių tarpusavio konkurencijos iškraipymo, sąžiningai elgtis su mokesčių mokėtojais ir apsaugoti viešuosius finansus, itin svarbu imtis priemonių, kurios padėtų kovoti su mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijomis. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis atskiroms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų ES teisės aktus. Vengrijoje fiksuojami palyginti dideli per specialiosios paskirties įmones įvežamo ir išvežamo kapitalo srautai, kurie nesusiję su realiąja ekonomika. Kadangi Vengrijoje įsikūrusių įmonių atliekami dividendų, palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai į užsienį (t. y. mokėjimai, kuriuos ES rezidentai atlieka trečiųjų valstybių rezidentams) išskaičiuojamaisiais mokesčiais neapmokestinami, tie mokėjimai, jei jie nėra apmokestinami ir gavėjo šalyje, gali būti neapmokestinami iš viso. Komisija atkreipia dėmesį, jog Vengrija pripažįsta, kad, jei mokėjimais į užsienį pradedama piktnaudžiauti, tai gali reikšti, kad imamasi agresyvaus mokesčių planavimo. Remdamasi naujausiomis diskusijomis Komisija toliau palaikys konstruktyvų dialogą, kad būtų kovojama su mokesčių mokėtojų agresyvaus planavimo strategijomis;

               (13)paslaugų ir ypač mažmeninės prekybos sektoriuje esančios reguliavimo kliūtys daro poveikį sektoriaus veiklos rezultatams ir varžo veiksmingą išteklių perskirstymą, produktyvumą ir inovacijas. Tebevyrauja tendencija tam tikras paslaugas patikėti specialiai tuo tikslu įsteigtoms valstybės valdomoms įmonėms, o tai kenkia atvirai konkurencijai. Dar viena problema – teisinės sistemos nenuspėjamumas, ypač mažmeninės prekybos sektoriuje, kuris per pastaruosius kelerius metus išgyveno dažną teisės aktų kaitą. Siūlomi teisės aktai dažnai pritaikomi prie apyvartos arba prekybos ploto dydžio, todėl jie dažniausiai daro poveikį užsienio mažmeninės prekybos tinklams. Tai didina ūkio subjektų netikrumą ir gali atgrasyti investicijas. Būtina užtikrinti stabilią reglamentavimo aplinką, kuri būtų palanki konkurencijai. Profesijų, ypač pagrindinių, kaip antai susijusių su apskaitos ir teisės paslaugų sritimis, reguliavimas Vengrijoje tebėra labai griežtas;

               (14)susirūpinimą toliau kelia korupcijos prevencija ir baudžiamasis persekiojimas. Kaip matyti iš keleto rodiklių, panašu, kad per pastaruosius kelerius metus korupcijos rizika Vengrijoje išaugo, o tai gali neigiamai paveikti šalies augimo potencialą. Labai svarbus kovos su korupcija ir pinigų plovimu veiksnys yra prokuratūros veikimas ir, nors panašu, kad kovos su žemesnio lygio korupcija priemonės buvo taikomos gana sėkmingai, nepakankamai dėmesio skiriama tam, kad būtų inicijuojamas aukštesnio lygio korupcijos atvejų tyrimas. Be to, taikyti korupcijos prevencijos priemones trukdo ribotas skaidrumas ir prieigos prie informacijos apribojimai. Viešųjų pirkimų srityje imtasi svarbių veiksmų, tačiau dar yra galimybių toliau didinti konkursų procesų skaidrumą ir konkurenciją;

               (15)su pagrindiniais gebėjimais susiję mokymosi rezultatai yra daug prastesni už ES vidurkį, ypač kalbant apie vaikus iš palankių socialinių ir ekonominių sąlygų neturinčių šeimų. Mokiniai anksti išskirstomi į skirtingų rūšių mokyklas, dėl to atsiranda didelių mokymosi rezultatų ir profesijos pasirinkimo skirtumų. Palankių sąlygų neturintys vaikai, be kita ko, romų vaikai, dažniausiai lanko profesines vidurines mokyklas, kurioms būdinga tai, kad pagrindinių gebėjimų lygis yra žemesnis, mokyklos nebaigiančių asmenų rodikliai – didesni, o tas mokyklas baigę asmenys vidutiniškai gauna mažesnius atlyginimus. Mokyklos nebaigusių asmenų rodiklis vidutiniškai išaugo iki 12,4 %, jis ypač didelis kalbant apie romų vaikus. Šias problemas itin svarbu spręsti siekiant, kad švietimas būtų kokybiškas ir įtraukus. Norinčiųjų studijuoti aukštosiose mokyklose kandidatų skaičius mažėja, o aukštojo mokslo studijų nebaigusių asmenų daugėja, todėl aukštąjį išsilavinimą įgijusių asmenų skaičius toliau mažės tuo metu, kai aukštos kvalifikacijos darbo jėgos paklausa auga;

               (16)sveikatos priežiūros rezultatai tebėra prasti ir dar blogėja dėl nesveiko gyvenimo būdo, o tai daro neigiamą poveikį žmogiškajam kapitalui. Vengrijos sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą mažina žemas išlaidų sveikatos priežiūrai lygis ir neveiksmingas išteklių paskirstymas. Šios priežastys ir būtinybė mokėti savo lėšomis neigiamai atsiliepia vienodoms galimybėms laiku pasinaudoti įperkamomis ir kokybiškomis prevencinės ir gydomosios sveikatos priežiūros paslaugomis. Galimybes gauti priežiūros paslaugas riboja ir sveikatos priežiūros srities darbuotojų trūkumas, nors neseniai padidinus atlyginimus šią problemą pavyko sušvelninti. Įgyvendinamos reformos tikslas – spręsti pernelyg paplitusio naudojimosi ligoninių paslaugomis problemą, kurios pagrindinė priežastis yra tai, kad pirminės sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai nėra tinkamai parengti veiksmingai atlikti užkardos funkciją. Tolesnis ligoninių išteklių naudojimo racionalizavimas ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugoms gerinti skirtos tikslinės investicijos padėtų mažinti galimybių naudotis priežiūros paslaugomis skirtumus, padėtų didinti efektyvumą ir veiksmingai pagerintų sveikatos priežiūros rezultatus;

               (17)per 2018 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Vengrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2018 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2018 m. konvergencijos programą ir 2018 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Vengrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vengrijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą;

               (18)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2018 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė
                  9
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Vengrijai 2018–2019 m. imtis šių veiksmų:

               1.2018 m. užtikrinti, kad būtų laikomasi 2018 m. birželio XX d. Tarybos rekomendacijos dėl didelio nukrypimo nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, ištaisymo. 2019 m. užtikrinti, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,9 %, o tai atitiktų 0,75 % BVP metinį struktūrinį koregavimą.

               2.Tęsti mokesčių sistemos supaprastinimą, visų pirma mažinti konkretiems sektoriams skirtus mokesčius. Gerinti sprendimų priėmimo proceso kokybę ir skaidrumą palaikant veiksmingą socialinį dialogą ir bendradarbiaujant su kitais suinteresuotaisiais subjektais, taip pat atliekant reguliarius tinkamus poveikio vertinimus. Stiprinti kovos su korupcija sistemą, griežtinti baudžiamąjį persekiojimą ir didinti viešųjų pirkimų skaidrumą ir konkurenciją jų metu, be kita ko, viešai skelbti duomenis, gautus iš e. viešųjų pirkimų sistemos. Didinti konkurenciją, reguliavimo stabilumą ir skaidrumą paslaugų, ypač mažmeninės prekybos, sektoriuje.

               3.Gerinti aktyvios darbo rinkos politikos priemonių kokybę ir taip suteikti galimybę išnaudoti darbo jėgos rezervus. Gerinti mokymosi rezultatus ir didinti palankių sąlygų neturinčių grupių asmenų, ypač romų, dalyvavimą kokybiško ir įtraukaus bendrojo švietimo sistemoje. Didinti socialinės paramos ir nedarbo išmokų adekvatumą ir aprėptį.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 416 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 ir P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 215 final.

                     (5)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos perskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką.

                     (8)

                        Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Įtraukiamos diskrecinės pajamų priemonės arba teisės aktais nustatytas pajamų didėjimas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje.

                     (9)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.