             EUROPOS
             KOMISIJA

                                   Briuselis, 2015 05 13
                                   COM(2015) 269 final

                       Rekomendacija

              TARYBOS REKOMENDACIJA

    dėl 2015 m. Austrijos nacionalinės reformų programos

su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Austrijos stabilumo programos
 ---pagebreak---                                           Rekomendacija

                                TARYBOS REKOMENDACIJA

                    dėl 2015 m. Austrijos nacionalinės reformų programos

               su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Austrijos stabilumo programos

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir
148 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės
priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo1, ypač į jo 5
straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją2,
atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas3,
atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
kadangi:
(1)        2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui
           įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą
           geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias
           sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir
           konkurencingumo potencialas;
(2)        remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė
           rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių
           (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo
           politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių
           buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;
(3)        2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014 m. Austrijos nacionalinės
           reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Austrijos stabilumo

1
       OL L 209, 1997 8 2, p. 1.
2
       COM(2015) 269.
3
       P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak---        programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Reglamentą (ES) Nr. 473/20134 Komisija
       pateikė nuomonę dėl Austrijos 2015 m. biudžeto plano projekto5;
(4)    2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą6, kuria pradedamas
       2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną
       Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo
       ataskaitą7, kurioje nenurodė, kad Austrija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios
       reikės parengti nuodugnią apžvalgą;
(5)    2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos
       reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą
       ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;
(6)    2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Austrijos ataskaitą8. Joje įvertinta
       Austrijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas
       rekomendacijas;
(7)    2015 m. balandžio 21 d. Austrija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir
       2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos
       vertintos vienu metu;
(8)    šiuo metu Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir
       pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė 2014–2016 m. laikotarpiu. 2015 m.
       stabilumo programoje vyriausybė planuoja 2015 m. nominalų deficitą laipsniškai
       sumažinti iki 2,2 % BVP ir toliau jį mažinti iki 0,5 % BVP 2019 m. Pagal stabilumo
       programą vidutinio laikotarpio tikslas – užtikrinti ne didesnį kaip 0,45 % BVP
       struktūrinį deficitą – buvo pasiektas 2014 m. ir vyriausybė planuoja šio tikslo laikytis
       visą programos laikotarpį. Tačiau iš perskaičiuoto struktūrinio balanso matyti, kad
       2015 m. nuo vidutinio laikotarpio tikslo bus nukrypta. Valdžios sektoriaus skolos
       santykis su BVP, manoma, pašoks iki 86,8 % 2015 m., tada laipsniškai sumažės iki
       79,7 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programos
       biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurias taikant būtų pasiekti
       planuojami deficito tikslai po 2016 m., nėra pakankamai sukonkretintos. Remiantis
       Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, 2015 m. struktūrinis balansas turėtų 0,4 %
       BVP nukrypti nuo vidutinio laikotarpio tikslo. Atsižvelgiant į prognozuojamą
       struktūrinio balanso pablogėjimą 0,6 % BVP, palyginti su 0,3 % BVP struktūriniu
       koregavimu, kurio reikia norint pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą, nuokrypis
       2016 m. bus didelis. Tai reikštų maždaug 0,9 % BVP nuokrypį nuo Stabilumo ir
       augimo pakto reikalavimo. Todėl reikės papildomų priemonių. Kartu iš stabilumo
       programos ir Komisijos 2015 m. pavasario prognozės matyti, kad bendroji skola
       2015–2016 m. toliau mažės pagal pereinamojo laikotarpio skolos taisyklę.
       Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m.
       pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Austrija nesilaikys Stabilumo
       ir augimo pakto nuostatų;
(9)    įvairių valdžios lygmenų santykiai išlieka sudėtingi, todėl mažėja pagrindinių viešojo
       administravimo sektorių veiksmingumas. Austrija ir toliau yra tarp šalių, kurių
       subnacionaliniai nuosavi mokesčiai, išreikšti BVP procentine dalimi, yra vieni
       žemiausių. Nepaisant tokio žemo mokesčių autonomijos lygio, subnacionalinės

4
      OL L 140, 2013 5 27, p. 11.
5
      C(2014) 8811 final, 2014 11 28.
6
      COM(2014) 902, 2014 11 28.
7
      COM(2014) 904 final, 2014 11 28.
8
      SWD(2015) 39 final, 2015 2 26.
 ---pagebreak---        vyriausybės turi keletą išlaidų ir administracinių pareigų. Dėl labai sudėtingų ir
       nesuderintų pajamų ir išlaidų pareigų nelengva įgyvendinti plataus masto politikos
       reformas;
(10)   Austrijos pensijų sistemos ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui vis dar neigiamą poveikį
       daro struktūriniai trūkumai. Nepanašu, kad ligšiolinėmis Austrijos reformomis būtų
       pavykę užtikrinti sistemos ilgalaikį fiskalinį tvarumą. Pirma, faktinis senatvės
       pensijos amžius išlieka gerokai mažesnis už teisės aktais nustatytą pensinį amžių.
       Antra, teisės aktais nustatytas moterų pensinis amžius yra gerokai mažesnis nei vyrų
       ir iki 2024 m. ilginamas nebus. Trečia, teisės aktais nustatytas pensinis amžius dar
       vis nesusietas su nuolat ilgėjančia tikėtina gyvenimo trukme Austrijoje. Austrija
       ėmėsi kelių priemonių, siekdama ilginti faktinį senatvės pensijos amžių, kuris dabar
       yra 59,7 m. (2014 m.), tačiau nesiekia ES vidurkio, t. y. 63,1 m. (2013 m.). Taikomos
       profesinio gyvenimo ilginimo priemonės, kuriomis mažinamos galimybės naudotis
       ankstyvo išėjimo į pensiją ir neįgalumo sistemomis. Be to, padidintos metinės
       baudos, taikomos anksti išėjusiesiems į pensiją, ir pailgintas pensinis stažas,
       suteikiantis teisę naudotis tokiomis sistemomis. Kol kas neaišku, ar šiomis
       priemonėmis iš tikro bus padarytas numatomas teigiamas poveikis biudžetui;
(11)   Austrijos sveikatos priežiūros išlaidos yra vienos didžiausių ES. Vykdoma (2013–
       2016 m.) sveikatos priežiūros sistemos reforma nuo 2016 m. siekiama nustatyti
       nekintamą išlaidų dydį, išreikštą BVP procentine dalimi. Vis dėlto net ir tuo atveju,
       jei reformos pavyks, sveikatos priežiūros sistemos fiskaliniam tvarumui ir
       veiksmingumui dar vis kyla struktūrinių sunkumų. Jau dabar reikia imtis priemonių
       dėl laikotarpio po 2016 m. Pavyzdžiui, daugiau ligonių reikėtų gydyti
       daugiadisciplinėse pirminės ambulatorinės priežiūros įstaigose, o vidutinė gydymo
       ligoninėje trukmė turėtų būti toliau trumpinama;
(12)   Austrijai vis dar sudėtinga užtikrinti ilgalaikę tinkamos kvalifikacijos darbo jėgos
       pasiūlą. Nedarbo lygis (5,6 %) yra vienas mažiausių ES, tačiau tam tikrų darbo jėgos
       segmentų potencialas darbo rinkoje nėra visiškai panaudotas. Austrija ėmėsi keleto
       priemonių profesiniam gyvenimui ilginti, moterų dalyvavimui darbo rinkoje
       paprastinti ir migrantų kilmės darbo jėgos potencialui labiau panaudoti (pavyzdžiui,
       patobulinta jų kvalifikacijos pripažinimo procedūra). Tačiau pastarąsias reformas
       reikia atidžiai stebėti, o siekiant visiškai panaudoti šių grupių potencialą darbo
       rinkoje, reikia imtis daugiau priemonių;
(13)   2015 m. kovo 13 d. Austrija pristatė išsamią mokesčių reformą, kuria siekiama
       permoduliuoti gyventojų pajamų mokesčio laiptelius ir tarifus, visų pirma gyventojų
       pajamų mokesčio mažiausią tarifą sumažinti nuo 36,5 % iki 25 %. Skaičiuojama, kad
       mokesčio lengvata sudarys 4,9 mlrd. EUR, be to, numatoma 300 mln. EUR
       papildomų išlaidų šeimos politikai ir mokslinių tyrimų veiklai remti. Pagal pasiūlymą
       šis mokesčių perkėlimas bus iš dalies finansuojamas kovojant su mokesčių slėpimu,
       mažinant viešąsias išlaidas, kai kuriose srityse iki 13 % padidinant lengvatinius PVM
       tarifus ir pakeliant kapitalo pajamų mokestį nuo 25 % iki 27,5 %. Šios planuojamos
       reformos iš esmės atitinka 2014 m. Tarybos rekomendacijas. Greičiausiai jomis bus
       padidintos nedidelius atlyginimus galinčių uždirbti asmenų ir antrųjų šeimoje
       uždirbančių asmenų paskatos dirbti ir remiamos disponuojamosios pajamos. Tačiau
       reformą reikėtų įgyvendinti nedarant poveikio biudžetui;
(14)   Austrijos mokyklų sistemai būdingas mažas mokyklos nebaigusių asmenų skaičius,
       daug žemesnis nei ES vidurkis. Stipri ir puikiai veikianti profesinio rengimo ir
       mokymo sistema į rinką išleidžia daug aukštos kvalifikacijos darbuotojų. Vis dėlto
       dar vis sudėtinga pagerinti jaunuolių, kurių socialinės ir ekonominės sąlygos yra
 ---pagebreak---         prastos, ypač migrantų kilmės jaunuolių, išsilavinimo lygį ir kartu galimybes
        įsidarbinti. Naujos vidurinių mokyklų sistemos (Neue Mittelschule) įgyvendinimo
        įvertinimas atskleidė trūkumus, kuriuos dar teks šalinti;
(15)    atsižvelgdama į Europos semestrą, Taryba nuolatos Austrijai rekomenduoja didinti ir
        skatinti paslaugų sektoriaus konkurenciją, tačiau iki šiol imtasi mažai politikos
        veiksmų. Kelioms profesijoms iki šiol taikomi reikalavimai dėl teisinės formos,
        akcijų turėjimo ir įkainių, kurie tampa reguliavimo kliūtimi patekti į rinką ir trukdo
        kitų valstybių narių specialistams arba specialistų įmonėms steigti savo verslą
        Austrijoje. Dalyvaudama tarpusavio vertinimo procese, Austrija peržiūri taisykles,
        taikomas norintiems dirbti pagal tam tikras profesijas, ir profesinės veiklos
        rezultatus, kad galėtų įvertinti, ar jie proporcingi ir tarnauja bendram interesui.
        Palyginti su kitų valstybių narių konkurencijos institucijomis, Austrijos federalinei
        konkurencijos institucijai trūksta išteklių ir tai jai trukdo dirbti veiksmingai;
(16)    Austrijos bankų sektorius išlieka atsparus, tačiau susiduria su keliomis problemomis
        tiek vidaus rinkoje, tiek dėl pažeidžiamų užsienio pozicijų. 2014 m. toliau gerėjo
        bankų sektoriaus kapitalizacija, tačiau Austrijos bankų pelningumas patiria
        spaudimą. 2014 m. penkios iš šešių Austrijos kredito įstaigų (išskyrus
        Österreichische Volksbanken (ÖVAG)), atlikus išsamų ECB įvertinimą, įvertintos
        teigiamai. Restruktūrizuodama ÖVAG ir Hypo Group Alpe Adria (HGAA), Austrija
        padarė didelę pažangą. Vis dėlto 2015 m. vasario mėn. nustatyta, kad Heta Asset
        Resolution, nuo HGAA atsiskyrusios turto valdymo bendrovės, kapitalo trūkumas
        siekia 7,6 mlrd. EUR. Vyriausybė, kuriai priklauso 100 % bendrovės Heta Asset
        Resolution akcijų, ėmėsi veiksmų ir paskelbė 15 mėn. 10 mlrd. EUR vertės
        bendrovės obligacijų pagrindinės sumos ir palūkanų mokėjimo moratoriumą, pirmą
        sykį pasinaudodama naujomis priemonėmis, numatytomis Bankų gaivinimo ir
        pertvarkymo direktyvoje;
(17)    atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Austrijos ekonominės
        politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo
        programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Austrija
        ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija
        įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Austrijos
        politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis
        prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos
        Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą
        pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;
(18)    atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Austrijos stabilumo programą ir
        savo nuomonę9 visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;
(19)    atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos
        ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias
        rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Austrija taip pat turėtų
        užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku,
REKOMENDUOJA Austrijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:
1.      2015–2016 m. vengti nuokrypio nuo vidutinio laikotarpio tikslo. Užtikrinti, kad
        mokesčių reforma, kuria siekiama mažinti darbuotojams tenkančią mokesčių naštą,
        neturėtų poveikio biudžetui. Suderinti įvairių valdžios lygmenų finansavimo ir
        išlaidų pareigas. Imtis priemonių ilgalaikiam pensijų sistemos tvarumui užtikrinti, be
9
       Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.
 ---pagebreak---         kita ko, paankstinant vyrų ir moterų teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus
        suvienodinimą ir susiejant teisės aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo
        trukme.
2.      Stiprinti priemones, kuriomis didinamas vyresnio amžiaus darbuotojų – vyrų ir
        moterų – dalyvavimas darbo rinkoje, kartu gerinant teikiamas vaikų priežiūros ir
        ilgalaikės priežiūros paslaugas. Imtis veiksmų palankių sąlygų neturinčių jaunuolių
        išsilavinimo lygiui kelti.
3.      Šalinti neproporcingas kliūtis paslaugų teikėjams ir tarpdalykines paslaugas
        teikiančių įmonių steigimo kliūtis.
4.      Spręsti galimo finansų sektoriaus pažeidžiamumo problemą, susijusią su užsienio
        pozicija ir nepakankama turto kokybe.
Priimta Briuselyje

                                           Tarybos vardu
                                           Pirmininkas


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0610

Rekomendacija Tarybos sprendimas dėl 2010 m. Europos kultūros sostinės renginių  /* KOM/2006/0610 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 23.10.2006KOM(2006) 610 galutinisRekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASdėl 2010 m. Europos kultūros sostinės renginių(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime 1419/1999/EB, nustatančiame Bendrijos veiksmus dėl Europos kultūros sostinės renginių 2005–2019 m., su pakeitimais, padarytais Sprendimu 649/2005/EB[1], nustatoma Europos kultūros sostinės nominavimo tvarka nuo 2005 m. ir vėliau. Pagal šio sprendimo 2 straipsnį, nuo 2009 m. ir vėliau Europos kultūros sostinėmis sprendimo I priede nustatyta chronologine tvarka bus iš eilės nominuojami du miestai dviejose valstybėse narėse (vienas ES 15 valstybių narių ir vienas naujosiose valstybėse narėse).Apie siūlomas kandidatūras atitinkamos valstybės narės praneša Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Regionų komitetui ne vėliau kaip prieš ketverius metus iki renginių pradžios.Be to, pagal 4 straipsnį „Europos ne valstybės narės gali dalyvauti šiuose veiksmuose. Bet kuri tokia šalis gali iškelti vieną miestą kandidatu į "Europos kultūros sostinę" ir apie savo kandidatūrą pranešti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisija ir Regionų komitetui“.Komisija kiekvienais metais sudaro atrankos grupę, kuri, vadovaudamasi nominavimo Europos kultūros sostine tikslais ir apibūdinimu, skelbia svarstytų kandidatūrų ataskaitą. Atrankos grupę sudaro žymūs nepriklausomi kultūros ekspertai. Atrankos grupė savo ataskaitą pateikia Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai.Europos Parlamentas gali siųsti Komisijai nuomonę dėl kandidatūrų ne vėliau kaip praėjus trims mėnesiams po ataskaitos gavimo.Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, parengta atsižvelgiant į atrankos grupės ataskaitą, oficialiai nominuoja atitinkamą miestą tų metų, kuriems jis buvo iškeltas kandidatu, „Europos kultūros sostine“.Pagal 2 straipsnį ir I priedą iki 2005 m. pabaigos Vokietija pranešė apie Eseno ir Gerlico, o Vengrija – Pėčo kandidatūras 2010 m. kultūros sostinės teisei gauti.Tuo pačiu metu pagal 4 straipsnį Turkija pranešė apie Stambulo kandidatūrą.2006 m. kovo 14–15 d. atrankos grupė susirinko nagrinėti visas kandidatūras. Per nagrinėjimą buvo išklausyti visų miestų kandidatų atstovai. 2006 m. balandžio 11 d. atrankos grupė pateikė ataskaitą Komisijai. Atrankos grupės prašymu Komisija persiuntė ataskaitą kitoms institucijoms.Remdamasi bendru visų paraiškų vertinimu atrankos grupė vienbalsiai nutarė Europos Sąjungos institucijoms rekomenduoti Eseną, Pėčą ir Stambulą skirti 2010 m. Europos kultūros sostinėmis.Liepos 18 d. Europos Parlamento Kultūros ir švietimo komitetas, gavęs atrankos grupės ataskaitą, nusiuntė laišką Švietimo ir kultūros generaliniam direktoratui, kuriame pabrėžė susijusius pasikeitimo nuomonėmis šiuo klausimu aspektus.Taigi Komisija pagal Sprendimo 1419/1999/EB, su pakeitimais, padarytais Sprendimu 649/2005/EB, 2 straipsnio 3 dalį Tarybai teikia pridedamą rekomendaciją dėl oficialaus Eseno, Pėčo ir Stambulo nominavimo 2010 m. Europos kultūros sostinėmis.RekomendacijaTARYBOS SPRENDIMASdėl 2010 m. Europos kultūros sostinės renginiųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1419/1999/EB, nustatantį Bendrijos veiksmus dėl Europos kultūros sostinės renginių 2005–2019 m., su pakeitimais, padarytais Sprendimu 649/2005/EB[2], ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį ir 4 straipsnį,atsižvelgdama į 2006 m. balandžio mėn. atrankos grupės pateiktą ataskaitą Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai pagal Sprendimo 1419/1999/EB, su pakeitimais, padarytais Sprendimu 649/2005/EB, 2 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama tai, kad Sprendimo 1419/1999/EB, su pakeitimais, padarytais Sprendimu 649/2005/EB, 3 straipsnyje ir II priede nustatyti kriterijai yra visiškai įvykdyti,atsižvelgdama į 2006m. [data] Komisijos rekomendaciją,NUSPRENDĖ:1 straipsnisPagal Sprendimo 1419/1999/EB, su pakeitimais, padarytais Sprendimu 649/2005/EB, 2 straipsnio 1 dalį Esenas ir Pėčas yra nominuojami „2010 m. Europos kultūros sostinėmis“.2 straipsnisPagal Sprendimo 1419/1999/EB, su pakeitimais, padarytais Sprendimu 649/2005/EB, 4 straipsnį Stambulas yra nominuojamas „2010 m. Europos kultūros sostine“.3 straipsnisVisi nominuotieji miestai imasi būtinų priemonių, siekdami užtikrinti veiksmingą Sprendimo 1419/1999/EB, su pakeitimais, padarytais Sprendimu 649/2005/EB, 1 ir 5 straipsnių įgyvendinimą.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 166, 1999 7 1, p. 1 ir OL L 117, 2005 5 4, p. 20.[2] OL L 166, 1999 7 1, p. 1 ir OL L 117, 2005 5 4, p.20.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 18
            COM(2016) 297 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo panaikinamas Sprendimas 2009/416/EB dėl perviršinio deficito Airijoje

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo panaikinamas Sprendimas 2009/416/EB dėl perviršinio deficito Airijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 12 dalį,

               atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)2009 m. balandžio 27 d. sprendimu 2009/416/EB
                  1
               , priimtu remiantis Komisijos rekomendacija, pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Airijoje susidaręs perviršinis deficitas. Taryba pažymėjo, kad 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas siekė 6,3 % BVP, taigi viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2009 m. turėjo padidėti iki 11 % BVP. Prognozuota, kad valdžios sektoriaus bendroji skola 2009 m. viršys Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę;

               (2)tą pačią dieną, vadovaudamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalimi ir remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pateikė Airijai rekomendaciją perviršinio deficito padėtį ištaisyti ne vėliau kaip 2013 m. Ta Tarybos rekomendacija buvo paskelbta viešai;

               (3)2009 m. gruodžio 2 d. Taryba padarė išvadą, kad Airijos valdžios institucijos ėmėsi veiksmingų priemonių, laikydamosi 2009 m. balandžio 27 d. Tarybos rekomendacijų, bet buvo galima laikyti, kad priėmus pirminę rekomendaciją Airijoje kilo netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turėjusių didelį neigiamą poveikį valstybės finansams. Todėl Taryba, vadovaudamasi Komisijos rekomendacija, laikėsi nuomonės, kad Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje numatytos sąlygos tenkinamos, ir pateikė Airijai naują rekomendaciją pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2014 m.
                  2
               ;

               (4)2010 m. gruodžio 7 d. Taryba laikėsi nuomonės, kad Airijoje kilo netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turėjusių didelį neigiamą poveikį valstybės finansams, visų pirma susijusių su esminėmis bankų sektoriaus paramos priemonėmis, kurios turėjo būti įgyvendintos. Todėl Taryba, vadovaudamasi Komisijos rekomendacija, pateikė naują rekomendaciją Airijai pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį, kurioje nustatė, kad perviršinio deficito panaikinimo terminas yra 2015 m.
                  3
               . Kartu, Airijos valdžios institucijoms paprašius Europos Sąjungos, valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ir Tarptautinio valiutos fondo (TVF) finansinės pagalbos, Taryba priėmė Airijai skirtą sprendimą dėl finansinės pagalbos suteikimo ir dėl specialių priemonių finansiniam stabilumui ir tvariam augimui atkurti
                  4
               . Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau – susitarimo memorandumas) Komisija ir Airijos valdžios institucijos pasirašė 2010 m. gruodžio 16 d.;

               (5)2011 m. rugpjūčio 24 d. Komisija padarė išvadą, kad Airija ėmėsi veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti iki 2015 m., kaip 2010 m. gruodžio 7 d. rekomendavo Taryba
                  5
               ;

               (6)pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 10 straipsnio 2 dalies a punktą Airijai netaikyta pareiga pateikti atskirą ataskaitą pagal perviršinio deficito procedūrą ir ji pateikė ataskaitą pagal savo finansinės paramos programą;

               (7)2013 m. gruodžio mėn. Airija sėkmingai baigė ES ir TVF finansinės paramos programą: ji įvykdė didžiąją daugumą politikos sąlygų pagal programą ir atkūrė investuotojų pasitikėjimą valstybės ir bankų sektoriumi;

               (8)pagal Sutarčių prieduose pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros 4 straipsnį Komisija teikia šiai procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009
                  6
                3 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d., turi pranešti valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis ir kitus susijusius kintamuosius;

               (9)Taryba turėtų priimti sprendimą panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito, remdamasi pateiktais duomenimis. Be to, sprendimas dėl perviršinio deficito turėtų būti panaikintas tik jei pagal Komisijos prognozes numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas neviršys 3 % BVP ribos
                  7
               ;

               (10)remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 14 straipsnį, Airijai 2016 m. balandžio mėn. pateikus pranešimą, ir remiantis 2016 m. stabilumo programa ir Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, pagrįstai daromos šios išvados:

               –nuo 2009 m., kai deficitas pasiekė aukščiausią maždaug 11,5 % BVP lygį (atėmus deficitą didinančias vienkartines priemones, susijusias su parama finansų sektoriui), valdžios sektoriaus balansas nuolat gerėjo: 2014 m. deficitas sumažėjo iki 3,8 % BVP, o 2015 m. – iki 2,3 % BVP (1,3 % BVP, jei neįtraukiamas vienkartinis sandoris
                  8
               ). Apskritai deficito sumažėjimą daugiausia lėmė išlaidų ribojimas: nuo 2010 m. iki 2015 m. einamosios pirminės išlaidos, išreikštos BVP dalimi, sumažėjo 8,5 %. Tuo pačiu laikotarpiu pajamų ir BVP santykis padidėjo ½ %;

               –2016 m. stabilumo programoje, kurią Airija pateikė 2016 m. balandžio 29 d., planuojama, kad 2016 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 1,1 % BVP, o 2017 m. – iki 0,4 % BVP, darant prielaidą, kad politika nesikeis
                  9
               . Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje numatoma, kad deficitas 2016 m. bus 1,1 % BVP, o 2017 m., darant prielaidą, kad politika nesikeis, – 0,6 % BVP. Todėl numatoma, kad prognozės laikotarpiu deficitas liks mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę;

               –remiantis Komisijos skaičiavimais, struktūrinis balansas, t. y. pagal ekonominį ciklą pakoreguotas valdžios sektoriaus balansas, atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, 2011–2015 m. laikotarpiu pagerėjo 6,7 % BVP;

               –Airijos valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis su BVP, 2013 m. pasiekęs aukščiausią 120 % lygį, vėliau nuolat mažėjo ir prognozės laikotarpiu turėtų mažėti toliau. Visų pirma dėl nominaliojo BVP padidėjimo ir valstybės turto pardavimo valdžios sektoriaus bendroji skola sumažėjo nuo 107,5 % BVP 2014 m. iki 93,8 % BVP 2015 m. ir pagal prognozę 2016 m. turėtų toliau mažėti iki 89,1 % BVP. Prognozuojama, kad 2017 m. valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis toliau mažės iki 86,6 % BVP dėl, be kita ko, palankių ciklo sąlygų, istoriškai mažų palūkanų normų ir pirminio biudžeto pertekliaus;

               (11)nuo 2016 m., t. y. kitų metų po perviršinio deficito panaikinimo, Airijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir ji turėtų tinkamu tempu toliau siekti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kartu laikytis išlaidų kriterijaus ir atitikti skolos kriterijų pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 1a dalį. Šiomis aplinkybėmis 2016 m. kyla rizika, kad bus šiek tiek nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, o 2017 m. Airija turėtų laikytis reikalavimų. Prognozuojama, kad abejais metais Airija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Apskritai 2016 m. reikės imtis papildomų priemonių;

               (12)pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito panaikinamas, kai, Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis atitinkamoje valstybėje narėje ištaisoma;

               (13)Tarybos nuomone, perviršinio deficito padėtis Airijoje ištaisyta, todėl Sprendimas 2009/416/EB turėtų būti panaikintas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Atlikus bendrą vertinimą daroma išvada, kad perviršinio deficito padėtis Airijoje ištaisyta.

               2 straipsnis

               Sprendimas 2009/416/EB panaikinamas.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Airijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  2009 m. balandžio 27 d. Tarybos sprendimas 2009/416/EB dėl perviršinio deficito Airijoje.

                     (2)
                  2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacija siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Airijoje.

                     (3)
                  2010 m. gruodžio 7 d. Tarybos rekomendacija siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Airijoje.

                     (4)
                  2010 m. gruodžio 7 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Airijai.

                     (5)
                  Komisijos komunikatas Tarybai dėl priemonių, kurių ėmėsi Airija, atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 7 d. Tarybos rekomendaciją siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį, vertinimo, COM(2011) 509 final, 2011 8 24.

                     (6)
                  2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (OL L 145, 2009 6 10, p. 1).

                     (7)
                  Atsižvelgiant į 2012 m. rugsėjo 3 d. „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gaires“. Žr.

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

                     (8)
                  2015 m. pagal planą restruktūrizuojant „Allied Irish Bank“ kapitalo bazę, dalis vyriausybės privilegijuotųjų akcijų buvo konvertuotos į paprastąsias akcijas. Konvertavimas atliktas rengiantis numatomam tų akcijų pardavimui, vadovaujantis Airijos Vyriausybės planais sugrąžinti banką privatiems subjektams. Pagal taikomas apskaitos taisykles dėl šio konvertavimo 2015 m. padidėjo Airijos valdžios sektoriaus išlaidos (ir atitinkamai valdžios sektoriaus deficitas).

                     (9)
                  Balandžio mėn. pabaigoje dar tęsėsi derybos dėl vyriausybės suformavimo po vasario mėn. vykusių visuotinių rinkimų, todėl Airijos pateikta 2016 m. stabilumo programa buvo parengta darant prielaidą, kad politika nesikeis.


title: Rekomendacija Tarybos sprendimas panaikinantis Sprendimą 2005/694/EB dėl perviršinio deficito Italijoje

text:
     LT

LT        LT
 ---pagebreak---              EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                             Briuselis, 7.5.2008
                                             SEK(2008) 574 galutinis

                                Rekomendacija

                          TARYBOS SPRENDIMAS

     panaikinantis Sprendimą 2005/694/EB dėl perviršinio deficito Italijoje

                              (pateikta Komisijos)

LT                                                                            LT
 ---pagebreak---                                  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.       APLINKYBĖS

     Sutarties 104 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turėtų vengti perviršinio deficito, ir
     nustatyta tokio deficito nustatymo ir ištaisymo procedūra. Perviršinio deficito procedūra
     (PDP) išsamiau aprašyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito
     procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo1, kuris yra Stabilumo ir augimo pakto
     dalis. Pagal Sutarties 104 straipsnio 2 dalį Komisija privalo tikrinti, kaip laikomasi biudžeto
     drausmės, pagal šiuos du kriterijus: a) ar planuojamas arba faktinis valdžios sektoriaus
     biudžeto deficitas viršija 3 % BVP pamatinę vertę (nebent deficito santykis gerokai ir nuolat
     mažėjo ir beveik pasiekė pamatinę vertę; arba pamatinės vertės perviršis yra tik išimtinis ir
     laikinas, o santykis lieka artimas pamatinei vertei) ir b) ar valdžios sektoriaus skola viršija
     60 % BVP pamatinę vertę (nebent skolos santykis pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja
     prie pamatinės vertės).

     Pagal Sutarties priede pateiktą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros Komisija teikia
     PDP vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB)
     Nr. 3605/932,3 4 straipsnį valstybės narės turi pateikti duomenis apie valdžios sektoriaus
     deficitą ir skolą bei kitus susijusius kintamuosius du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir
     iki spalio 1 d.

     2005 m. birželio 7 d. Komisija, priėmusi ataskaitą pagal 104 straipsnio 3 dalį, pradėjo
     perviršinio deficito procedūrą Italijai dėl 3,1 % BVP valdžios sektoriaus deficito ir maždaug
     106–107 % BVP valdžios sektoriaus skolos tiek 2003 m., tiek 2004 m.4. 2005 m. liepos 28 d.
     Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, nusprendė, kad Italijoje susidarė perviršinis
     deficitas pagal 104 straipsnio 6 dalį5. Kartu taip pat remdamasi Komisijos rekomendacija
     Taryba pateikė Italijai rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dalį, kad perviršinis valdžios
     sektoriaus deficitas būtų ištaisytas vėliausiai iki 2007 m.6. Siekiant šio tikslo Italijos valdžios
     institucijoms rekomenduota: griežtai įgyvendinti 2005 m. biudžetą; imtis būtinų priemonių
     2006–2007 m. sumažinti bendrą pagal ciklą pakoreguotą deficitą, atėmus vienkartines ir kitas
     laikinąsias priemones, bent 1,6 % BVP, palyginti su 2005 m., ir mažiausiai pusę šio ištaisymo
     įvykdyti 2006 m. Be to, Italijos valdžios institucijoms rekomenduota užtikrinti, kad
     bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis pakankamai sumažėtų ir pakankamai greitai
     artėtų prie pamatinės vertės užtikrinant, kad skolos pokyčiai atitiktų perviršinio deficito
     korekciją, ir vidutinės trukmės laikotarpiu sugrąžinti tinkamą pirminio pertekliaus lygį. Be to,
     Italijos valdžios institucijoms rekomenduota ypatingą dėmesį skirti su grynuoju skolinimusi
     nesusijusiems veiksniams, tokiems kaip ypatingos biudžeto operacijos, kuriomis skatinamas

     1
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL
            L 174, 2005 7 7, p. 5).
     2
            OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr.
            2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).
     3
            Naujausią Italijos pranešimą galima rasti adresu
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     4
            SEK(2005) 750. Po kelių iš eilės atliktų korekcijų šiuo metu pranešama, kad tiek 2003 m., tiek 2004 m.
            valdžios sektoriaus deficitas buvo 3,5 % BVP. Tų pačių metų skolos santykis sumažintas iki maždaug
            104 % BVP iš esmės dėl dabartinio didesnio nominaliojo BVP įverčio.
     5
            OL L 266, 2005 10 11, p. 57.
     6
            Visus Italijai skirtus su PDP susijusius dokumentus galima rasti interneto svetainėje
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.

LT                                                       2                                                           LT
 ---pagebreak---      skolos lygio pokytis. Be to, Taryba paragino Italijos valdžios institucijas užtikrinti, kad
     ištaisius perviršinio deficito padėtį biudžetas būtų toliau konsoliduojamas, siekiant beveik
     subalansuotos arba perteklinės valstybės finansų būklės per vidutinės trukmės laikotarpį,
     mažinant pagal ciklą pakoreguotą deficitą mažiausiai po 0,5 % BVP per metus, atmetus
     vienkartines ir kitas laikinąsias priemones.

     Galiausiai Taryba paragino Italijos valdžios institucijas toliau gerinti valdžios sektoriaus
     duomenų rinkimą ir tvarkymą.

     1 lentelė. 2005 m. liepos 28 d. Tarybos patvirtintas koregavimas

     BVP %, jei nenurodyta kitaip            2005 m.            2006 m.                  2007 m.

     Valdžios sektoriaus balansas              -4,3       Deficitas aiškiai < 4    deficitas aiškiai < 3

     Laikinosios priemonės                      0,4                 -                        -

     Struktūrinio balanso pokytis                         (bent) +1,6 2006–2007 m. plg. su 2005 m.

                                                                 bent pusė šio dydžio 2006 m.

     p. m.: realaus BVP augimas (%)              0                 1,5                      1,5

     Pastaba. Struktūrinis balansas – tai pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias
     priemones.

     Šaltinis: Tarybos rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį, kurioje cituojama Komisijos tarnybų 2005 m.
     pavasario prognozė ir įtraukti paskesni įvertinimai.

     2006 m. vasario 22 d., t. y. pasibaigus Tarybos rekomendacijoje nustatytam terminui, per kurį
     reikėjo imtis veiksmų, Komisija priėmė Tarybai skirtą komunikatą, kuriame daroma išvada,
     kad veiksmai, kurių iki tol ėmėsi Italija, atitinka Tarybos rekomendaciją ir, nors biudžeto
     padėtis tebėra sudėtinga, šiame etape jokių kitų veiksmų pagal PDP nereikia7. 2006 m. kovo
     14 d. posėdyje Taryba pritarė tokiam vertinimui.

     Pagal 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo reikia
     panaikinti remiantis Komisijos rekomendacija, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas
     atitinkamoje valstybėje narėje yra ištaisytas.

     2.        NAUJAUSI DEFICITO POKYČIAI

     2008 m. vasario 29 d. nacionalinės statistikos tarnybos paskelbti duomenys patvirtino, kad
     valdžios sektoriaus deficitas ir 2003, ir 2004 m. buvo 3,5 % BVP; pradinis 3,1 % BVP įvertis,
     paskatinęs Komisiją 2005 m. pradėti PDP Italijai, buvo tikslintas kelis kartus iš eilės. Tų
     dvejų metų deficitas būtų buvęs dar didesnis, jei nebūtų vienkartinių priemonių, kurių vertė –
     atitinkamai 1¾ % ir 1¼ % BVP. Pirminis perteklius, 10-ojo dešimtmečio pabaigoje sudaręs
     beveik 5 % BVP, sparčiai krito iki 1,2 % 2004 m. 2005 m., kai BVP augimas sustojo, valdžios
     sektoriaus deficitas pasiekė 4,2 % BVP, nepaisant deficitą mažinančių vienkartinių priemonių,
     kurios sudarė ½ % BVP, o pirminis perteklius beveik visai išnyko.

     7
             SEK(2006) 238.

LT                                                         3                                                           LT
 ---pagebreak---      Iki 2008 m. balandžio mėn. Italijos pateikti duomenys rodo, kad 2006 m., kai valdžios
     sektoriaus deficitas sudarė 3,4 % BVP, atlikta didelė biudžeto korekcija8. Palyginimui,
     2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje buvo nustatytas 3,5 % BVP
     deficito tikslas9. Neigiamos įtakos nominaliajam deficitui turėjo vyriausybės sprendimas
     panaikinti geležinkelių įmonės skolą, susijusią su greitojo traukinio projektu, dėl kurio
     deficitas padidėjo 0,9 % BVP. Beveik 0,9 procentinio punkto BVP nominalią korekciją nuo
     2005 iki 2006 m. paskatino sparčiai didėjančios įplaukos ir nedidelis einamųjų pirminių
     išlaidų ir BVP santykio sumažėjimas, kurį lėmė beveik nepakitęs tarpinis vartojimas. Tai
     kompensavo minėtą geležinkelių įmonės skolos panaikinimą. Didelis įplaukų padidėjimas
     daugelyje kategorijų buvo susijęs su keletu priemonių, numatytų 2006 m. biudžeto įstatyme ir
     metų viduryje priimtame papildomame biudžeto pakete. Įplaukos iš PVM, taip pat iš pajamų
     ir įmonių pelno mokesčių, palyginti su ankstesniais metais, padidėjo po 0,3 procentinio
     punkto BVP.

     2006 m., palyginti su 2005 m., įplaukos, atėmus vienkartines priemones, padidėjo
     1½ procentinio punkto BVP, o išlaidos, atėmus vienkartines priemones, sumažėjo daugiau
     kaip ¼ procentinio punkto BVP. Atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones10, deficitas
     sumažėjo nuo 4,8 % BVP 2005 m. iki 3 % BVP 2006 m.

     2006 m., palyginti su 2005 m., struktūrinis balansas, t. y. biudžeto balansas atėmus ciklinius ir
     vienkartinius veiksnius, pagerėjo 1,7 procentinio punkto BVP, t. y. gerokai daugiau, palyginti
     su mažiausiai 0,8 procentinio punkto dydžiu, reikalaujamu 2005 m. liepos mėn. Tarybos
     rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį.

     Remiantis duomenimis, kuriuos pateikė Komisija (Eurostatas) Italijai iki 2008 m. balandžio
     mėn. pateikus pranešimą11, valdžios sektoriaus deficitas 2007 m. sudarė 1,9 % BVP. Labai
     mažai tikėtina, kad dėl galimos valdžios sektoriaus sąskaitų korekcijos ateityje 2007 m.
     deficito santykis padidėtų tiek, kad viršytų 3 % BVP12.

     8
            2006 m. deficitas buvo sumažintas nuo 4,4 % BVP dydžio, apie kurį pranešta iki 2008 m. balandžio
            mėn. (2007 m. balandžio 23 d. Eurostat News Release Nr. 55 ir 2007 m. spalio 22 d. Nr. 142). Šią
            korekciją daugiausia lėmė mažesnės kapitalo išlaidos dėl sprendimo kaupti lėšas PVM grąžinimui,
            susijusiam su Europos Teisingumo Teismo (ETT) sprendimu dėl įmonių automobiliams taikomo PVM,
            tais metais, kuriais patvirtinami pateikti reikalavimai, o ne 2006 m., kaip buvo planuota iš pradžių.
     9
            Programą, taip pat Komisijos ir Tarybos pateiktą jos įvertinimą galima rasti adresu
            http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
     10
            2006 m. dėl vienkartinių ir laikinųjų priemonių tų metų deficitas padidėjo 0,4 % BVP. Be deficitą
            didinančio skolos panaikinimo, deficitą mažinančiais vienkartiniais veiksniais laikomi šie sandoriai:
            nekilnojamojo turto pardavimas (0,1 % BVP) ir įmonių turto pervertinimo mokesčiai (0,4 % BVP). O
            2005 m. atnaujintoje stabilumo programoje prognozuota, kad 2006 m. deficitą mažinančios vienkartinės
            priemonės sudarys 0,3 % BVP.
     11
            2008 m. balandžio 18 d. Eurostat News Release Nr. 54.
     12
            Paskelbus pirmuosius pavasario pranešimo rezultatus, deficito santykio rodikliai paprastai patikslinami
            – padidinami arba sumažinami. Praeityje kai kurios korekcijos Italijoje buvo gana didelės. Tačiau
            skirtumas tarp 2007 m. deficito, apie kurį dabar pranešta, ir pamatinės deficito vertės yra pakankamai
            didelis, tad dėl bet kokios galimos korekcijos 2007 m. deficitas neturėtų padidėti tiek, kad viršytų 3 %
            BVP.

LT                                                        4                                                            LT
 ---pagebreak---      2007 m. 1,9 % BVP deficitas, apie kurį pranešta, įskaitant bendras 0,2 % BVP deficitą
     padidinusias vienkartines priemones13, yra gerokai mažesnis nei 2006 m. stabilumo
     programoje nustatytas 2,8 % BVP dydis, į kurį įtrauktos 0,1 % BVP deficitą mažinančios
     vienkartinės priemonės. Šį geresnį, negu planuota, rezultatą lėmė teigiamas bazės efektas dėl
     2006 m. deficito (atėmus vienkartines priemones), kuris buvo 1,5 procentinio punkto BVP
     mažesnis, negu nustatyta 2006 m. atnaujintoje stabilumo programoje. 2007 m. biudžeto
     įstatymu patvirtintos korekcinės priemonės įgyvendintos veiksmingai, tačiau geresnę pradinę
     padėtį tam tikru mastu pablogino dalinis tam tikrų papildomų išlaidų, daugiausia socialinių
     pervedimų ir kapitalo išlaidų, vykdymas, sprendimas dėl kurio buvo priimtas 2007 m.

     1½ procentinio punkto BVP nominalią korekciją 2007 m., palyginti su 2006 m., daugiausia
     lėmė tolesnis didelis – 1,2 procentinio punkto – įplaukų ir BVP santykio padidėjimas.
     Smarkus įplaukų iš pajamų ir įmonių pelno mokesčių padidėjimas didžiąja dalimi
     kompensavo laikinų įplaukų sumažėjimą, kurį lėmė įmonių turto pervertinimas, ir įplaukų iš
     netiesioginių mokesčių ir BVP santykio sumažėjimą daugiausia dėl sumažėjusių įplaukų iš
     naftos produktams taikomų akcizo mokesčių. Perdavus išeitinių pašalpų schemą TFR Italijos
     socialinės apsaugos institutui, socialinės įmokos kaip BVP dalis padidėjo beveik
     0,4 procentinio punkto14. Kalbant apie išlaidas, gerokai mažesnes negu 2006 m. (vienkartines)
     kapitalo išlaidas iš dalies kompensavo smarkus palūkanų išlaidų padidėjimas. Einamųjų
     pirminių išlaidų dalis, palyginti su BVP, nuo 2006 m. iki 2007 m. sumažėjo nedaug, nes
     vangų kompensacijos dirbantiesiems augimą, atspindintį didelių nepriemokų, kurios buvo
     sumokėtos 2006 m., nebuvimą, didžiąja dalimi kompensavo socialinių pervedimų, išskyrus
     socialinius pervedimus natūra, padidėjimas. Apskritai pirminės išlaidos 2007 m. sumažėjo
     beveik ¾ procentinio punkto BVP, o bendros išlaidos sumažėjo maždaug ¼ procentinio
     punkto BVP.

     2007 m., palyginti su 2006 m., įplaukos, atėmus vienkartines priemones, padidėjo
     1½ procentinio punkto BVP, o išlaidos, atėmus vienkartines priemones, išaugo daugiau kaip
     ¼ procentinio punkto BVP. Neįskaitant šių ir kitų vienkartinių ir laikinųjų priemonių, 2007 m.
     deficitas buvo 1,7 % BVP.

     Apskaičiuota, kad struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas biudžeto balansas
     atėmus vienkartines priemones, 2007 m. pagerėjo maždaug 1¼ procentinio punkto BVP. Per
     2006–2007 m. struktūrinio deficito korekcija siekė 3 procentinius punktus BVP. Šis dydis
     pakankamai viršija mažiausiai 1,6 procentinio punkto dydį, reikalaujamą 2005 m. liepos mėn.
     Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį.

     13
            Apskaičiuotą 0,2 % BVP 2007 m. deficitą padidinusį vienkartinių priemonių poveikį lėmė 0,2 % BVP
            deficitą sumažinusios vienkartinės priemonės, kurios apima įplaukas iš nekilnojamojo turto pardavimo
            ir įmonių turto pervertinimo mokesčius, ir 0,4 % deficitą padidinusios vienkartinės priemonės, kurios
            apima: i) 2007 m. gruodžio 31 d. priimtą sprendimą panaikinti mokesčių rinkėjams taikomą prievolę
            perversti valdžios institucijoms avansinį tam tikros kitais metais surinktinų mokesčių sumos mokėjimą
            (0,3 % BVP) ir ii) kompensacijos reikalavimus, kuriuos mokesčių mokėtojai pateikė ETT priėmus
            sprendimą prieš Italijos įmonių automobiliams taikomą PVM režimą (mažiau nei 0,1 % BVP).
     14
            2007 m. biudžeto įstatyme nustatyta, kad bent 50 darbuotojų turintys darbdaviai turėtų nukreipti
            išeitinių pašalpų schemos (it. Trattamento di Fine Rapporto, TFR) lėšas, kurių darbuotojai nusprendžia
            nepervesti privačioms pensijų programoms, į naują schemą, sukurtą Italijos socialinės apsaugos institute
            (it. Istituto Nazionale della Previdenza Sociale, INPS). Naujojoje INPS schemoje sukauptos lėšos
            užregistruojamos kaip deficitą mažinančios valdžios sektoriaus įplaukos, bet dėl jų atsiranda valdžios
            sektoriaus įsipareigojimų dėl išeitinių pašalpų darbuotojams, dėl kurių laipsniškai atsiras papildomų
            viešojo sektoriaus išlaidų. Numatoma, kad deficitą mažinantis šios nuostatos poveikis laikui bėgant
            sumažės, ir per 8–9 metus papildomos įplaukos ir išlaidos turėtų susibalansuoti.

LT                                                        5                                                            LT
 ---pagebreak---      Pagal Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį pateiktą raginimą Italijai toliau
     gerinti valdžios sektoriaus duomenų rinkimą ir tvarkymą Italija sumažino statistinių duomenų
     neatitikimą. Dėl elektroninės vyriausybės plėtros informacija apie biudžetinius sandorius
     renkama veiksmingiau. Vis dar yra tam tikrų trūkumų, kaip antai didelis neatitikimas tarp
     sukauptų ir surinktų socialinių įmokų 2006 ir 2007 m. 2005 m. rugsėjo mėn. paskelbus
     pranešimą apie PDP, Eurostatas paskelbė Italijos duomenis be jokių neišspręstų klausimų.

     3.      DEFICITO PROJEKCIJOS 2008 M. IR VĖLIAU

     Pagal Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozę 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas,
     kaip numatoma, padidės iki 2,3 % BVP, o realusis BVP padidės 0,5 %. Atėmus vienkartines
     ir laikinąsias priemones, t. y. įplaukas iš nekilnojamojo turto pardavimo ir paskutinius tam
     tikrų vienkartinių mokesčių mokėjimus, 2008 m. deficitas vis vien bus mažesnis nei pamatinė
     vertė ir sudarys 2,4 % BVP. 2007 m. lapkričio mėn. atnaujintoje Italijos stabilumo programoje
     2008 m. nustatytas oficialus deficito tikslas yra 2,2 % BVP, taip pat įskaitant apie 0,1 % BVP
     deficitą mažinančias vienkartines priemones. Nors 2007 m. deficitas buvo geresnis, negu
     apskaičiuota pirmiau, kovo 12 d. oficiali 2008 m. deficito projekcija padidinta iki 2,4 % BVP
     ir vėliau patvirtinta 2008 m. balandžio mėn. pranešime. Ši korekcija susijusi su mažesniu
     numatomu realiojo BVP augimu (0,6 %, palyginti su atnaujintoje programoje numatytais
     1,5 % BVP) ir nuokrypiais nuo biudžeto. Kiek mažesnė 2008 m. deficito projekcija pavasario
     prognozėje aiškinama prielaida, kad vykdant investicijas iš biudžeto ir toliau bus tam tikro
     vėlavimo. Pavasario prognozėje taip pat numatomos mažesnės palūkanų išlaidos.

     Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozėje 2008 m. nustatytas 2,3 % BVP deficitas
     reiškia, kad, palyginti su 2007 m., nominalusis deficitas padidės beveik ½ procentinio punkto
     BVP, nors kapitalo išlaidos dėl 2007 m. sukauptų didelių vienkartinių išlaidų smarkiai
     sumažės. Numatomas nominalaus deficito pablogėjimas susijęs ne tik su lėtesniu ekonomikos
     augimu, bet ir su neigiamu 2008 m. biudžeto poveikiu ir su tam tikromis iš pradžių 2007 m.
     planuotomis ekspansinėmis priemonėmis ir kitomis priemonėmis, patvirtintomis per kelis
     pirmuosius 2008 m. mėnesius. Konkrečiai 2008 m. biudžete numatomas 2006–2007 m. darbo
     užmokesčio viešajame sektoriuje susitarimo finansavimas vietos lygiu, įskaitant mokėtinus
     įsiskolinimus (pagal oficialias prognozes darbo užmokesčio fondas 2008 m. padidės daugiau
     kaip 6 %, o 2009 m. nežymiai sumažės), vietos turto mokesčių mažinimas, mažesnės įplaukos
     dėl nuomos atskaitomumo ir tam tikras nedarbo pašalpų padidėjimas. Biudžeto įstatyme taip
     pat numatyta ir įmonių pelno mokesčio (IRES) tarifų, ir regioninio gamybinės veiklos
     mokesčio (IRAP) reforma, kurios poveikis biudžetui 2008 m. bus teigiamas, 2009 m. –
     neigiamas, o paskesniais metais – neutralus. 2008 m. pavėluotą neigiamą poveikį biudžetui
     darys tam tikri papildomi socialiniai pervedimai ir 2007 m. patvirtintos investicijos, taip pat
     IRAP mažinimas, numatytas 2006 m. biudžeto įstatyme. 2008 m. vasario mėn. parlamentas
     patvirtino keletą mažesnio masto priemonių, susijusių su papildomomis išlaidomis ir
     mažesnėmis įplaukomis. Bendrai 2008 m. išlaidos atėmus vienkartines priemones turėtų
     padidėti 0,5 procentinio punkto BVP, nes nedidelis tiek palūkanų išlaidų, tiek kapitalo išlaidų
     (atėmus vienkartines priemones) santykio sumažėjimas nebus pakankamas, kad kompensuotų
     smarkų einamųjų pirminių išlaidų padidėjimą. Įplaukos atėmus vienkartines priemones
     2008 m. turėtų sumažėti beveik 0,2 procentinio punkto BVP.

     Jei politika nesikeis, rizika 2008 m. biudžeto prognozėms kyla dėl laukiamų teismo
     sprendimų, visų pirma dėl IRAP neatskaitomumo iš pajamų mokesčių bazės. Riziką taip pat
     kelia ekonomikos augimo perspektyva. Be to, daug neaiškumų ir įplaukų, ir išlaidų atžvilgiu
     kelia esminių verslo apmokestinimo pakeitimų rezultatai.

LT                                                 6                                                   LT
 ---pagebreak---      Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2009 m., remiantis
     įprastiniu politikos nekeitimo scenarijumi ir prielaida, kad realiojo BVP prieaugis bus 0,8 %,
     valdžios sektoriaus deficitas šiek tiek padidės iki 2,4 % BVP. Šį prognozuojamą nedidelį
     pakilimą paskatins dėl diskrecinių priemonių ir neigiamo ekonominio ciklo mažėjanti
     mokesčių našta, visų pirma mažesni įmonių pelno mokesčiai. 2007 m. lapkričio mėn.
     atnaujintoje stabilumo programoje buvo užsibrėžtas 1,5 % BVP siektinas deficitas ir 1,6 %
     realiojo BVP prieaugis. Kaip pažymėta Tarybos nuomonėje dėl 2007 m. atnaujintos Italijos
     stabilumo programos15, programoje nenumatyta jokių biudžeto korekciją pagrįsiančių
     korekcinių priemonių.

     2008 metais, palyginti su 2007 m., prognozuojamas didesnis kaip ¼ procentinio punkto BVP
     struktūrinės padėties pablogėjimas akivaizdžiai neatitinka Stabilumo ir augimo pakte
     nustatyto ir Tarybos sprendime pagal 104 straipsnio 7 dalį priminto bent 0,5 % BVP per
     metus sumažinimo ištaisius perviršinį deficitą. Nuomonėje dėl 2007 m. lapkričio mėn.
     atnaujintos stabilumo programos, kurioje 2008 m. prognozuojamas ¼ procentinio punkto
     BVP struktūrinės padėties pagerėjimas, Taryba pažymėjo, kad 2008 m. struktūrinis balansas
     gali gerokai pablogėti, nebent būtų išlaikyta geresnė negu planuojama 2007 m. pradinė būklė,
     ir padarė išvadą, kad vidutinės trukmės tikslas (VTT) gali būti nepasiektas iki 2011 m., kaip
     planuojama programoje. Todėl Taryba paragino Italiją padidinti 2008 m. siektiną biudžeto
     rodiklį, kad būtų užtikrintas didesnio užmojo koregavimas, ir nurodytomis priemonėmis
     įgyvendinti planuojamą fiskalinį konsolidavimą, taip užtikrinant tinkamą pažangą siekiant
     VTT, kad šis būtų pasiektas programos laikotarpiu, t. y. iki 2011 m.

     4.      SKOLOS POKYČIAI IR PROJEKCIJOS

     2008 m. vasario 29 d. nacionalinės statistikos tarnybos paskelbtais duomenimis, valdžios
     sektoriaus skola ir 2003, ir 2004 m. sudarė apie 104 % BVP, o pradinis 106–107 % BVP
     rodiklis, buvęs tuo metu, kai Italijai buvo pradėta PDP, buvo kelis kartus iš eilės koreguotas,
     iš esmės dėl didesnio BVP lygio įverčio. 2005 m. skolos ir BVP santykis padidėjo
     2 procentiniais punktais ir išaugo pirmą kartą per dešimtmetį. Pirminis perteklius beveik
     neprisidėjo prie jo sumažinimo, o numanoma valdžios sektoriaus skolos palūkanų norma dėl
     vangaus ekonomikos augimo buvo gerokai didesnė negu nominaliojo BVP augimas,
     sukeldama didelį neigiamą „sniego gniūžtės“ efektą. 2006 m. valdžios sektoriaus skolos
     santykis vėl padidėjo, nors pirminis perteklius išaugo, o neigiamas „sniego gniūžtės“ efektas
     sumažėjo. Tais metais ypač neigiamos įtakos skolos raidai turėjo atsargų ir srautų
     koregavimas, daugiausia dėl likvidaus turto sukaupimo numatomam PVM grąžinimui pagal
     ETT sprendimą dėl PVM taikymo įmonių automobiliams finansuoti (žr. 8 išnašą). 2007 m.
     valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis sumažėjo 2,5 procentinio punkto iki 104 % BVP,
     t. y. iki 2004 m. užregistruoto lygio. Šis rezultatas pasiektas dėl padidėjusio ir 3 % BVP
     viršijusio pirminio pertekliaus. Skolos santykis taip pat sumažėjo dėl atsargų ir srautų
     koregavimo, nes 2007 m. pabaigoje, palyginti su ankstesniais metais, buvo gerokai
     sumažintas likvidus valstybės turtas, nes PVM grąžinimo suma, kurios faktiškai pareikalavo
     mokesčių mokėtojai, buvo mažesnė, negu numatyta. Be to, 2007 m. teigiamos įtakos atsargų
     ir srautų koregavimui turėjo valstybės valdomos įmonės (SACE SpA) kapitalo paskirstymas,
     sudaręs apie 0,2 % BVP.

     15
            OL C 49, 2008 2 22, p. 49.

LT                                                 7                                                   LT
 ---pagebreak---      Skolos mažinimas 2006–2007 m., atsižvelgiant į didėjantį pirminį perteklių ir nesant didelių
     skolą didinančių ypatingų operacijų, atitinka perviršinio deficito taisymą. Tačiau numatoma,
     kad 2008 m. pirminis perteklius sumažės, o priemonės jam vėl padidinti vidutinės trukmės
     laikotarpiu nebuvo nustatytos, tad manoma, kad 2008 ir 2009 m. skolos santykis sumažės
     visai nežymiai (jei politika nesikeis).

     Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozėje remiantis prielaida, kad politika nesikeis,
     numatoma, kad 2008 ir 2009 m. valdžios sektoriaus skolos santykis toliau mažės, nors ir
     lėčiau, dėl blogėjančio pirminio pertekliaus ir vangaus ekonomikos augimo. Rizika, susijusi
     su ekonomikos augimo ir biudžeto pokyčiais, taip pat kyla skolos ir BVP santykiui.

     5.      IŠVADOS

     Valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 3,5 % BVP 2003 ir 2004 m. iki 4,2 % BVP
     2005 m. Paskui jis sumažėjo iki 3,4 % BVP 2006 m. ir iki 1,9 % 2007 m., t. y. buvo mažesnis
     nei 3 % BVP pamatinė vertė. Deficito sumažinimą paskatinusios priemonės daugiausia yra
     nuolatinio pobūdžio. Iš esmės nesant vienkartinių priemonių 2006 ir 2007 m. deficitas būtų
     buvęs dar mažesnis. Struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus
     vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, 2006–2007 m. pagerėjo 3 procentiniais punktais
     BVP, t. y. gerokai daugiau, palyginti su Tarybos rekomenduotu bent 1,6 procentinio punkto
     BVP rodikliu. Pagal Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozę 2008 m. nominalusis
     deficitas turėtų padidėti iki 2,3 % BVP (vis dar įskaitant vienkartines priemones, kurių
     poveikis sudaro apie 0,1 % BVP ir be kurių deficitas vis vien būtų mažesnis nei 3 % BVP), o
     2009 m., jei politika nesikeis – iki 2,4 %. Tai rodo, kad deficitas buvo sumažintas žemiau 3 %
     BVP ribos patikimai ir tvariai.

     Dešimtmetį mažėjęs ir 2004 m. kiek mažesnis nei 104 % BVP valdžios sektoriaus skolos
     santykis (sumažėjęs nuo daugiau kaip 121 % BVP 1994 m.) 2005 m. padidėjo 2 procentiniais
     punktais BVP, o 2006 m. – dar 0,6 procentinio punkto BVP. 2007 m. skolos santykis vėl
     sumažėjo iki 104 % BVP. Skolos santykio pokyčiams didelę įtaką turėjo laikina skolą
     didinanti finansinė operacija 2006 m. ir jos atšaukimas 2007 m. Be šios operacijos 2006 m.
     skolos santykis iš esmės būtų buvęs stabilus, atsižvelgiant į pirminio pertekliaus pagerėjimą
     pagal Tarybos rekomendaciją. Pagal Komisijos 2008 m. pavasario prognozę numatoma, kad
     iki 2009 m. skolos santykis sumažės iki maždaug 102½ % BVP, darant prielaidą, kad politika
     nesikeis. Galima manyti, kad skolos santykis mažėjo atitinkamai perviršinio deficito taisymui
     2007 m.

     Remiantis bendru įvertinimu galima daryti išvadą, kad perviršinis deficitas Italijoje buvo
     ištaisytas. Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai panaikinti sprendimą dėl perviršinio deficito
     Italijoje.

LT                                                 8                                                  LT
 ---pagebreak---        2 lentelė. Biudžeto pokyčiai 2003–2009 m.
                                                                                2007                  2008                   2009
 BVP %, jei nenurodyta kitaip                   2003   2004   2005   2006   rezultat        2                      2
                                                                               as
                                                                                SP       KOM           SP       KOM3      SP2

 Valdžios sektoriaus balansas                   -3,5   -3,5   -4,2   -3,4    -1,9      -2,4     -2,3       -2,2        -2,4      -1,5
                                                                                (-2,4)
 – Iš viso pajamų5                              44,8   44,2   43,8   45,4    46,6      46,2     46,4       46,3        46,4      45,9
 – Iš viso išlaidų5                             48,3   47,7   48,0   48,8    48,5      48,6     48,7       48,5        48,7      47,9
 Iš jų: – palūkanų išlaidos                      5,1   4,7    4,5    4,6      5,0       4,8      4,9       4,9          4,9          4,9
                                                                                (5,0)
 – bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas      2,5   2,4    2,4    2,4      2,4       2,7      2,4       2,5          2,4          2,6
 Pirminis balansas                              1,6    1,2    0,3    1,3      3,1       2,5     2,6      2,6   2,5                   3,4
                                                                                (2,6)
 Vienkartinės ir laikinosios priemonės           1,7    1,3    0,6   -0,4    -0,2       0,2       0,1    0,1   0,0                0,1
 Struktūrinis balansas1                         -5,1   -4,7   -4,5   -2,8    -1,5      -2,2      -1,9   -2,0  -1,6               -1,3
                                                                                (-2,2)
 Struktūrinis pirminis balansas1                 0,0   0,.0  0,0   1,8   3,5   2,6                3,1    2,9   3,3               3,6
 Bendroji valdžios sektoriaus skola4            104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0             103,2 103,5 102,6               101,5
                                                                                (103,0)
 Skolos santykio pokytis a = b + c + d          -1,3   -0,5   2,0    0,6     -2,5      -1,8      -0,8   -1,6  -0,6               -2,0
 Įmokos: – pirminis balansas (b)                -1,6   -1,2   -0,3   -1,3    -3,1      -2,5     -2,6          -2,6     -2,5      -3,4
          – „sniego gniūžtės“ efektas (c)       1,9    0,5    1,9    0,9     1,1        0,1     1,5           0,9       2,0      1,5
          – atsargų ir srautų koregavimas (d)   -1,6   0,3    0,5    1,0     -0,5      0,6      0,4           0,2      -0,1      -0,1
 Pm        Realiojo BVP augimas (%)             0,0    1,5    0,6    1,8      1,5       1,9     0,5         1,5         0,8          1,6
                                                                                (0,6)
 Pm        Gamybos apimties atotrūkis           -0,2    0,0    -0,6     -0,3    -0,3     -0,6    -1,0      -0,6
                                                                                -1,6    -0,6
 1
           Pagal ciklą pakoreguotas (pirminis) balansas, neįskaitant vienkartinių ir laikinųjų priemonių.
 2
            Pagal ciklą pakoreguoti ir struktūriniai balansai bei gamybos apimties atotrūkiai pagal programą, apskaičiuoti
            Komisijos tarnybų remiantis programoje pateikta informacija.
 3
           Laikantis prielaidos, kad politika nesikeis.
 4
           Bendrojo skolos santykio pokytis gali būti išskaidytas taip:
            Dt Dt −1 PDt ⎛ Dt −1 it − y t ⎞ SFt
               −       =    + ⎜⎜      *         ⎟⎟ +
            Yt   Yt −1   Yt      Y
                               ⎝ t −1   1 + y t ⎠    Yt
           kur t žymi laiką; D, PD, Y ir SF atitinkamai žymi valdžios sektoriaus skolos dydį, pirminį deficitą, nominalųjį
           BVP ir atsargų ir srautų koregavimą, o i ir y rodo vidutinę skolos ir nominaliojo BVP augimo kainą. Laužtiniuose
           skliaustuose esanti išraiška rodo „sniego gniūžtės“ efektą.
 5
           2009 m. SP pateikti biudžeto duomenys – tai tendencijos, parengtos remiantis prielaida, kad teisės aktai nebus
           keičiami. Siekiant užsibrėžto valdžios sektoriaus balanso numatyta imtis papildomų priemonių, kurių teigiamas
           poveikis sudarys 0,4 % BVP.
 Šaltinis: Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozė (KOM) ir 2007 m. lapkričio mėn. atnaujinta stabilumo programa
 (SP) (skliaustuose naujos 2008 m. kovo mėn. oficialios projekcijos pagrįstos prielaida, kad teisės aktai nebus keičiami).

LT                                                            9                                                                            LT
 ---pagebreak---                                                 Rekomendacija

                                        TARYBOS SPRENDIMAS

                panaikinantis Sprendimą 2005/694/EB dėl perviršinio deficito Italijoje

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 12 dalį,

     atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

     kadangi:

     (1)    Tarybos sprendime 2005/694/EB16, priimtame Komisijai pateikus rekomendaciją
            pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį, nuspręsta, kad Italijoje susidarė perviršinis
            deficitas. Taryba pažymėjo, kad valdžios sektoriaus deficitas ir 2003, ir 2004 m. buvo
            didesnis, bet artimas 3 % BVP pamatinei vertei, o valdžios sektoriaus skola abiem
            metais sudarė apie 106–107 % BVP, t. y. buvo aiškiai didesnė, nei Sutartyje nustatyta
            60 % BVP pamatinė vertė, ir pastaraisiais metais ji nemažėjo pakankamai sparčiai.

     (2)    2005 m. liepos 28 d. Taryba, vadovaudamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi,
            1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito
            procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo17 3 straipsnio 4 dalimi ir
            remdamasi Komisijos rekomendacija, priėmė Italijai skirtą rekomendaciją, kad
            vėliausiai iki 2007 m. būtų panaikintas deficito perviršis. Rekomendacija paskelbta
            viešai.

     (3)    Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimą dėl perviršinio deficito
            susidarymo reikia panaikinti, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje
            valstybėje narėje ištaisomas.

     (4)    Pagal Sutarties priede pateiktą Protokolą dėl perviršinio deficito procedūros Komisija
            teikia procedūrai vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos šį protokolą, pagal
            1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos
            steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros
            taikymo18 4 straipsnį valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki
            spalio 1 d., turi pateikti duomenis apie valdžios sektoriaus deficitą ir skolą ir kitus
            susijusius kintamuosius.

     16
            OL L 266, 2005 10 11, p. 57.
     17
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL
            L 174, 2005 7 7, p. 5).
     18
            OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr.
            2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).

LT                                                     10                                                         LT
 ---pagebreak---      (5)   Remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimis, pateiktais pagal Reglamento (EB)
           Nr. 3605/93 8g straipsnio 1 dalį, Italijai pateikus pranešimą iki 2008 m. balandžio 1 d.,
           ir Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognoze, patvirtinamos šios išvados:

            –     valdžios sektoriaus biudžeto deficitas, padidėjęs nuo 3,5 % BVP 2004 m. iki
                  4,2 % BVP 2005 m., 2006 m. buvo sumažintas iki 3,4 % BVP, o galiausiai
                  2007 m. – iki 1,9 % BVP, t. y. buvo mažesnis už 3 % BVP deficito pamatinę
                  vertę. Neįskaitant vienkartinių priemonių poveikio biudžetui, 2007 m. deficitas
                  sudarytų 1,7 % BVP. Palyginimui, 2006 m. gruodžio mėn. atnaujintoje
                  stabilumo programoje buvo nustatytas 2,8 % BVP tikslas;

            –     korekciją lėmė didžiąja dalimi lūkesčius pranokęs nuolatinių įplaukų iš
                  mokesčių padidėjimas 2006–2007 m. laikotarpiu. Tai daugiausia užtikrino
                  didesnis, negu tikėtasi, patvirtintų priemonių veiksmingumas ir kiek spartesnis,
                  negu prognozuota, ekonomikos augimas. Apskaičiuota, kad 2005 m.
                  ¼ procentinio punkto BVP pablogėjęs struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą
                  pakoreguotas balansas, atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones)
                  2006 ir 2007 m. pagerėjo atitinkamai 1¾ ir 1¼ procentinio punkto BVP;

            –     2008 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2008 m. deficitas padidės iki
                  2,3 % BVP, įskaitant vienkartines 0,1 % BVP įplaukas iš nekilnojamojo turto
                  pardavimo. Numatomą biudžeto balanso pablogėjimą lems ir einamųjų
                  pirminių išlaidų ir BVP santykio padidėjimas, ir einamųjų mokesčių
                  sumažėjimas. Šį poveikį iš dalies kompensuos numatomas kapitalo išlaidų
                  sumažėjimas, atspindintis dideles 2007 m. sukauptas vienkartines išlaidas.
                  Nors 2,3 % BVP deficito projekcija tik nedaug viršija 2007 m. lapkričio mėn.
                  atnaujintoje stabilumo programoje užsibrėžtą oficialų siektiną 2,2 % BVP
                  deficitą, pastarojo rodiklio projekcija buvo nustatyta remiantis apskaičiuotu
                  2007 m. deficito rodikliu, kuris buvo gerokai didesnis negu rezultatas, apie kurį
                  pranešta. Pavasario prognozėje numatoma, kad 2009 m., laikantis prielaidos,
                  kad politika nesikeis, deficitas sudarys 2,4 % BVP. Tai reiškia, kad deficitas
                  patikimai ir tvariai sumažintas iki mažesnės nei 3 % BVP ribos.
                  Prognozuojama, kad struktūrinis balansas 2008 m. pablogės daugiau kaip
                  ¼ procentinio punkto BVP, o 2009 m., jei politika nesikeis, pagerės
                  ¼ procentinio punkto. Tai reikia vertinti atsižvelgiant į būtinybę daryti pažangą
                  siekiant biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo (VTT), kuris Italijai yra
                  struktūriniu atžvilgiu subalansuotas biudžetas;

            –     dešimtmetį mažėjęs ir 2004 m. kiek mažesnis nei 104 % BVP valdžios
                  sektoriaus skolos santykis (sumažėjęs nuo daugiau kaip 121 % BVP 1994 m.)
                  2005 m. padidėjo 2 procentiniais punktais BVP, o 2006 m. – dar 0,6
                  procentinio punkto BVP iki 106½ % BVP. 2007 m. skolos santykis vėl
                  sumažėjo iki 104 % BVP. Skolos santykio pokyčiams didelę įtaką turėjo
                  laikina skolą didinanti finansinė operacija, t. y. likvidaus turto kaupimas, 2006
                  m. ir jos atšaukimas 2007 m. Be šios operacijos 2006 m. skolos santykis iš
                  esmės būtų buvęs stabilus, atsižvelgiant į pirminio pertekliaus pagerėjimą pagal
                  Tarybos rekomendaciją. Pagal Komisijos 2008 m. pavasario prognozę
                  numatoma, kad iki 2009 m. skolos santykis sumažės iki maždaug 102½ %
                  BVP, darant prielaidą, kad politika nesikeis. Galima manyti, kad skolos
                  santykis mažėjo atitinkamai perviršinio deficito taisymui 2007 m.

LT                                                11                                                   LT
 ---pagebreak---      (6)    Tarybos nuomone, perviršinis deficitas Italijoje buvo ištaisytas, todėl Sprendimas
            2005/694/EB turėtų būti panaikintas,

     PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                               1 straipsnis

     Remiantis bendru įvertinimu daroma išvada, kad perviršinis deficitas Italijoje ištaisytas.

                                               2 straipsnis

     Sprendimas 2005/694/EB panaikinamas.

                                               3 straipsnis

     Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

     Priimta Briuselyje

                                                    Tarybos vardu
                                                    Pirmininkas

LT                                                   12                                           LT


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 18
            COM(2016) 340 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2016 m. Austrijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2016 m. Austrijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2016 m. Austrijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Austrijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje nurodė, kad Austrija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos
                  6
               . Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Austrija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

               (2)2016 m. Austrijos ataskaita
                  7
                paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Austrijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus.
                  8
                Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Austrijoje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas;

               (3)2016 m. balandžio 26 d. Austrija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą, o 2016 m. balandžio 27 d. – 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  9
               ;

               (5)stabilumo programoje nurodyta, kad išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui yra didelis, ir pateikta tinkamų įrodymų apie šių papildomų biudžeto išlaidų apimtį ir pobūdį. Komisijos manymu, 2015 m. reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos sudarė 0,09 % BVP ir šiuo metu manoma, kad 2016 m. jos sieks 0,26 % BVP. Šios sumos yra didesnės, palyginti su įverčiais, pateiktais 2016 m. biudžeto plano projekte, kuriame buvo numatyta, kad papildomos išlaidos sieks maždaug 0,08 % BVP ir 0,16 % BVP atitinkamai 2015 ir 2016 m. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos galėtų būti priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas yra išskirtinis atvejis, jų poveikis Austrijos viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. 2015 m. Austrija laikėsi vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir nepasinaudojo galimybe laikinai nuo jo nukrypti. Vis dėlto, siekiant užtikrinti, kad Austrijai taip pat būtų leista laikinai nukrypti, kaip ir šalims, kurios dar nepasiekė savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Austrijai bus leista 2016 ir 2017 m. nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo suma, kuria ji galėjo nukrypti 2015 m. Kalbant apie galimą papildomą nuokrypį 2016 m., galutinis vertinimas, į kurį bus įtrauktos reikalavimus atitinkančios sumos, bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Austrijos valdžios institucijų pateiktais stebėjimų duomenimis;

               (6)šiuo metu Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis deficitas padidės iki 1,6 % BVP 2016 m., o toliau palaipsniui mažės iki 0,4 % BVP 2020 m. Numatoma, kad vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – 0,45 % BVP struktūrinis deficitas iki 2016 m. ir 0,5 % BVP struktūrinis deficitas nuo 2017 m. – bus pasiektas nuo 2018 m. Tačiau, remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu, vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas tik nuo 2019 m. Stabilumo programoje numatoma, kad 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 86,2 % , o po to palaipsniui mažės ir 2020 m. sieks 76,6 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Vis dėlto priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2016 m. bus kiek nukrypta nuo biudžeto tikslo. Vis dėlto, jei į vertinimą taip pat nebūtų įtrauktas šiuo metu 2016 m. numatomas papildomas išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis, Austrija 2016 m. turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad bus daug nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo 2017 m. Vis dėlto prognozuojamas nuokrypis 2017 m. nebebūtų didelis, jei būtų atsižvelgta į leidžiamą ribą, siejamą su išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikiu biudžetui, kuri galbūt bus suteikta 2016 m. Prognozuojama, kad 2016 m. Austrija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės, o 2017 m., pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, – skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Austrija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;

               (7)pastaruoju metu vykdytos mokesčių reformos poveikis biudžetui dar nėra iki galo aiškus. Imantis priemonių fiskaliniam tvarumui užtikrinti reikėtų atsižvelgti į tai, kad, nepaisant pastaruoju metu vykdytų reformų, darbo jėgai tenkanti mokesčių našta išlieka didelė ir Austrijoje, palyginti su kitomis Europos šalimis, yra didelis mokesčių pleištas. Kita vertus, nepakankamai išnaudojami kiti ekonomikos augimui palankesni mokesčių šaltiniai, leidžiantys mažinti darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą. Spręsti šią problemą padėtų priemonės, kuriomis siekiama mažinti darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą, ją perkeliant kitiems šaltiniams, kurių apmokestinimas mažiau kenkia augimui;

               (8)2015 m. 55–64 metų amžiaus žmonių užimtumo lygis siekė 46,3 % (ES vidurkis – 53,3 %), ir pagal šį rodiklį Austrija užėmė 19-ą vietą, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis. Nuo 2014 m. taikytos ir jau padarė tam tikrą poveikį papildomos priemonės, skirtos faktiniam senatvės pensijos amžiui padidinti. Kol kas neaišku, ar šios priemonės pakeis tendenciją, pagal kurią faktinio senatvės pensijos amžiaus didėjimas Austrijoje atsilieka nuo ES vidurkio vidutiniu laikotarpiu. Be to, dėl didėjančios vidutinės tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėja laikotarpis, kurį žmogus yra pensijoje. Teisės aktais nustatytas moterų pensinis amžius bus didinamas ir suderintas su vyrų laipsniškai nuo 2024 iki 2033 m. Austrijoje teisės aktais nustatytas pensinis amžius nėra susietas su ilgėjančia tikėtina gyvenimo trukme. Komisijos apskaičiavimais, 2040 m. pensijų išlaidos padidės 0,8 % BVP, palyginti su 2013 m. Ilgainiui (2060 m.) numatoma, kad pensijų išlaidos padidės 0,5 % BVP. Atitinkamai numatoma, kad sveikatos priežiūros išlaidos nuo 2013 m. iki 2040 m. padidės 1 % BVP, o 2060 m. – 1,3 % BVP. Tai, kartu su numatomu ilgalaikės priežiūros išlaidų padidėjimu, kelia vidutinę riziką Austrijos fiskaliniam tvarumui;

               (9)skirtingų valdžios lygmenų (federalinio, žemių ir vietos) fiskaliniai susitarimai yra sudėtingi ir daugelyje politikos sričių, kaip antai sveikatos priežiūros, pajamų bei išlaidų atsakomybė yra nesuderinta. Nors EBPO 2014 m. duomenimis subnacionalinės valdžios  politinė atsakomybė sudaro 16 % BVP valdžios sektoriaus išlaidų, subnacionalinio lygmens mokesčių dalis sudaro tik apie 2 % BVP. Tokia sudėtinga struktūra daug kainuoja ir gali mažinti biudžetinę drausmę. Šiuo metu deramasi dėl pajamų paskirstymo tarp trijų valdžios lygmenų laikotarpiu po 2017 m. – tai galimybė šį klausimą išspręsti;

               (10)nedarbo lygis Austrijoje tradiciškai yra vienas žemiausių ES. Vis dėlto jis didėjo nuo 2011 m. ir 2015 m. pasiekė 5,7 %. Jaunimo nedarbas taip pat nedidelis: 2015 m. aktyvių 15–24 m. asmenų grupėje jis siekė 10,6 %. Austrijoje taip pat didelis užimtumo lygis. Tačiau nors moterų užimtumo lygis, siekiantis 70,2 %, viršija ES vidurkį, dėl vaikų priežiūros arba pagyvenusių žmonių priežiūros įsipareigojimų gana didelė dalis moterų dirba ne visą darbo dieną. Tai prisideda prie vieno didžiausių ES vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumų ir didelio vyrų ir moterų pensijų skirtumo. Vyresnio amžiaus (55–64 metų) darbuotojų užimtumo lygis yra mažesnis už ES vidurkį;

               (11)Austrija jau viršijo pagal strategiją „Europa 2020“ nustatytus švietimo srities tikslus. 2015 m. mokyklos nebaigimo lygis buvo 7,3 %, o tretinį išsilavinimą įgijusių asmenų dalis buvo 38,7 %. Vis dėlto švietimo rezultatai labai priklauso nuo socialinės ir ekonominės padėties. Skirtingų kartų judumas švietimo sistemoje yra vienas mažiausių iš visų EBPO šalių, kurių duomenys turimi. Mokyklos nebaigia beveik tris kartus daugiau užsienyje gimusių mokinių, nei šalyje gimusių mokinių; papildomų sunkumų kelia jaunų privalomo mokyklinio amžiaus ir vyresnių pabėgėlių ir migrantų integravimas į švietimo ir mokymo sistemą;

               (12)nors Austrijos bankai susiduria su sunkumais tiek vidaus, tiek užsienio rinkose, nacionalinio ir Europos lygmens priežiūros veiksmai padėjo riboti riziką, kylančią dėl blogėjančios turto kokybės Vidurio, Rytų ir Pietryčių Europoje. Kalbant apie sunkumų patiriančių finansų įstaigų restruktūrizavimą ir likvidavimą, į fiskalinę riziką jau atsižvelgta valdžios sektoriaus sąskaitose. Nors negalima atmesti kitos rizikos galimybės, panašu, kad ji susijusi tik su keleto konkrečių įstaigų buvusiais sunkumais;

               (13)Austrijoje investicijų į visus BVP komponentus, išskyrus būstą, lygis didesnis už ES vidurkį. Tačiau nuo 2012 m. Austrijoje investuota nedaug, nepaisant patikimo įmonių likvidumo ir teigiamų finansavimo sąlygų. Siekiant skatinti investicijas ir augimą, turėtų būti pašalinti administraciniai sunkumai ir kliūtys. Pavyzdžiui, paslaugų teikimo srityje esančios reguliavimo kliūtys ir administracinė našta neskatina pradėti naują verslą. Dėl 2015 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nurodytų kliūčių steigiant tarpdalykines paslaugas teikiančias įmones Austrija ėmėsi svarstyti, ką galima būtų tobulinti, tačiau dar nepriimta jokio sprendimo. Verslo paslaugų srityje ypatingų problemų kyla dėl ribojamų leidimų suteikimo sąlygų ir teisinės formos bei akcijų valdymo apribojimų – tai lemia mažą rinkos dinamiškumą ir neigiamus našumo augimo rodiklius. Austrijos pateiktame veiksmų plane, kuris parengtas atlikus galimybių imtis reglamentuojamųjų profesijų ir verstis jomis tarpusavio vertinimą, siūloma nedaug veiksmų, nors tikrai reikalingi platesnio užmojo pasiūlymai;

               (14)dėl didelio per praėjusius metus atvykusių pabėgėlių skaičiaus Austrija patiria daug socialinių ir ekonominių pasekmių. Numatoma, kad dėl atvykusių pabėgėlių trumpuoju laikotarpiu padidės viešosios išlaidos ir bus sukurta papildoma vidaus paklausa, todėl padidės BVP, tačiau poveikis užimtumui ir augimui vidutiniu laikotarpiu priklausys nuo to, ar pabėgėliai bus sėkmingai integruoti į darbo rinką ir nuo jų socialinės integracijos, be kita ko, skiriant paramą švietimui. Šis klausimas yra vienas iš svarbiausių ES ir valstybių narių politinėje darbotvarkėje ir jis bus stebimas ir kruopščiai analizuojamas, be kita ko, ir 2017 m. šalies ataskaitoje.

               (15)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Austrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Austrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Austrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

               (16)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė
                  10
                visų pirma pateikta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               REKOMENDUOJA Austrijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti, kad 2016 ir 2017 m. nuokrypis nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo neviršytų leidžiamos ribos, siejamos su išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto 2015 m. poveikiu biudžetui, ir to siekiant 2017 m. užtikrinti 0,3 % BVP metinį fiskalinį koregavimą, nebent vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas mažesnėmis pastangomis. Užtikrinti sveikatos priežiūros sistemos ir pensijų sistemos tvarumą, susiejant teisės aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme. Supaprastinti ir racionalizuoti skirtingų valdžios lygmenų fiskalinius santykius ir atsakomybę.

               2.Padidinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje. Imtis veiksmų palankių sąlygų neturinčių jaunuolių, visų pirma migrantų kilmės, išsilavinimo lygiui kelti.

               3.Sumažinti administracines ir reguliavimo kliūtis investicijoms, tokias kaip ribojamos leidimų suteikimo sąlygos ir teisinės formos bei akcijų valdymo apribojimai, bei kliūtis steigti įvairiose srityse, visų pirma paslaugų, veikiančias įmones.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 340 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 ir P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 88 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.