               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 02
            COM(2021) 510 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Prancūzijos stabilumo programos
            {SWD(2021) 501 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Prancūzijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

               kadangi:

               (1)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos
                  2
                taikymo
                  3
               . Komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Bendroji nukrypti leidžianti išlyga suteikė galimybę valstybėms narėms kovojant su krize pasinaudoti biudžeto lankstumu. Ja sudarytos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Pradėjus ją taikyti leidžiama laikinai nukrypti nuo kiekvienos valstybės narės vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. 2020 m. rugsėjo 17 d. metinėje tvaraus augimo strategijoje Komisija paskelbė, kad bendroji nukrypti leidžianti išlyga 2021 m. bus ir toliau taikoma
                  4
               ;

               (2)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Prancūzijai
                  5
               , laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji taip pat rekomendavo Prancūzijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas;

               (3)Tarybos rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos nurodoma, kad visus 2021 m. fiskalinė politika visose euro zonos valstybėse narėse turėtų likti remiamojo pobūdžio ir kad politikos priemonės turėtų būti pritaikytos prie konkrečių šalių aplinkybių ir taikomos laiku, laikinai ir tikslingai
                  6
               . Esant tinkamoms epidemiologinėms ir ekonominėms sąlygoms turėtų būti laipsniškai panaikintos neatidėliotinos priemonės, kartu kovojant su krizės socialiniu poveikiu ir poveikiu darbo rinkai. Turėtų būti vykdoma fiskalinė politika, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Valstybės narės turėtų vykdyti reformas, kuriomis visų atžvilgiu būtų stiprinama sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptis, tinkamumas ir tvarumas;

               (4)2020 m. lapkričio 18 d. Komisija priėmė kokybiniu fiskalinių priemonių vertinimu pagrįstas nuomones dėl 2021 m. euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų. Komisija laikėsi nuomonės, kad apskritai Prancūzijos biudžeto plano projektas atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos priimtas fiskalinės politikos rekomendacijas ir kad dauguma plane nustatytų priemonių buvo remiama ekonominė veikla esant dideliam neapibrėžtumui. Tačiau atrodė, kad tam tikros priemonės nebuvo laikinos arba joms nebuvo kompensacinių priemonių;

               (5)taikant priemonę „Next Generation EU“, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, bus užtikrinamas tvarus, įtraukus ir teisingas ekonomikos atsigavimas. 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė
                  7
               . Pagal šią priemonę bus teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. ES finansuojama fiskalinė paskata. Ji prisidės prie ekonomikos atsigavimo, tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, ir padidins ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Savo ruožtu ji taip pat padės artimiausiu metu atkurti palankesnę viešųjų finansų būklę, o vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu – sustiprinti viešųjų finansų tvarumą, augimą ir darbo vietų kūrimą;

               (6)2021 m. kovo 3 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė papildomų politikos gairių, kuriomis siekiama palengvinti fiskalinės politikos koordinavimą ir padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas
                  8
               . Bendra fiskalinės politikos kryptis, atsižvelgiant į nacionalinius biudžetus ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, 2021 ir 2022 m. turėtų išlikti remiamojo pobūdžio. Tikintis, kad ekonominė veikla 2021 m. antroje pusėje palaipsniui grįš į vėžes, valstybių narių 2022 m. fiskalinė politika vis dėlto turėtų tapti labiau diferencijuota. Formuojant valstybių narių fiskalinę politiką turėtų būti atsižvelgiama į ekonomikos atsigavimo padėtį, fiskalinį tvarumą ir būtinybę mažinti ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus. Kadangi būtina remti tvarų ES ekonomikos atsigavimą, valstybės narės, kurių tvarumo rizika nedidelė, savo biudžetus turėtų pajungti palankiai 2022 m. fiskalinei politikai išlaikyti, įvertinusios Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės poveikį. Didelę skolą turinčios valstybės narės turėtų vykdyti apdairią fiskalinę politiką, kartu išlaikydamos nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir naudodamosi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomiems kokybiškiems investicijų projektams ir struktūrinėms reformoms finansuoti. Kalbant apie laikotarpį po 2022 m., įgyvendinant fiskalinę politiką turėtų būti toliau atsižvelgiama į atsigavimo stiprumą, ekonominio neapibrėžtumo mastą ir fiskalinio tvarumo aspektus. Užtikrinti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu padės fiskalinės politikos perorientavimas, be kita ko, tinkamu metu laipsniškai panaikinant paramos priemones, siekiant apdairios vidutinio laikotarpio fiskalinės būklės;

               (7)2021 m. kovo 3 d. komunikate taip pat paskelbta Komisijos nuomonė, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio pagrindinis kiekybinis kriterijus būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Remdamasi savo 2021 m. pavasario prognoze, birželio 2 d. Komisija laikėsi nuomonės, kad sąlygos, kurioms esant 2022 m. bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą reikėtų toliau taikyti, o 2023 m. jos taikymą nutraukti, yra įvykdytos. Nutraukus bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą bus toliau atsižvelgiama į konkrečių šalių padėtį
                  9
               ;

               (8)2021 m. balandžio 30 d. Prancūzija pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnį pateikė 2021 m. stabilumo programą;

               (9)remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2020 m. Prancūzijos valdžios sektoriaus deficitas buvo 9,2 % BVP, o valdžios sektoriaus skola padidėjo iki 115,7 % BVP. Metinis pirminio biudžeto balanso pokytis siekė −6,2 % BVP, įskaitant 3,3 % ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Prancūzija taip pat teikė likvidumo paramą įmonėms ir namų ūkiams (tokią kaip garantijos ir mokesčių atidėjimas, kurie neturi tiesioginio ir greito poveikio biudžetui), kurios vertė siekia 17,4 % BVP.

               2021 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptariama Prancūzijos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus deficitas 2020 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o valdžios sektoriaus skola viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir tinkamu tempu nemažėjo. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas ir skolos kriterijaus nėra laikomasi;

               (10)2021 ir 2022 m. makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra atsargus. Stabilumo programoje 2021 ir 2022 m. numatomas atitinkamai 5 % ir 4 % BVP augimas, o Komisija numato, kad tais pačiais metais BVP išaugs 5,7 % ir 4,2 %. 2021 m. Komisijos numatomą didesnį augimą lemia didesnis nei programoje numatytas vidaus paklausos ir grynojo eksporto poveikis augimui. Konkrečiai Komisija prognozuoja ne tokį dinamišką privatų vartojimą, o investicijos ir eksportas turėtų augti greičiau, nei numatyta pagal stabilumo programos makroekonominį scenarijų. 2022 m. Komisijos numatomą didesnį augimą iš esmės lemia didesnis grynojo eksporto poveikis augimui, o bendras vidaus paklausos poveikis apskritai turėtų būti panašus į numatytąjį programoje;

               (11)2021 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 9,2 % BVP 2020 m. iki 9,0 % BVP 2021 m., o skolos santykis 2021 m. padidės iki 117,8 % BVP. Pagal programą 2021 m. pirminio biudžeto balanso pokytis, palyginti su iki krizės buvusiu lygiu (2019 m.), turėtų siekti −6,2 % BVP, atsižvelgiant į 4,0 % BVP ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Šios projekcijos atitinka Komisijos 2021 m. pavasario prognozę;

               (12)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir susijusį ekonomikos nuosmukį, Prancūzija ėmėsi biudžeto priemonių, kad sustiprintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Šis ryžtingas politikos atsakas sušvelnino BVP susitraukimą, o tai savo ruožtu apribojo valdžios sektoriaus deficito ir valstybės skolos augimą. Fiskalinėmis priemonėmis turėtų būti didinama parama atsigavimui, neužbėgant už akių būsimoms fiskalinėms trajektorijoms. Todėl turėtų būti stengiamasi, kad šios priemonės netaptų nuolatine našta viešiesiems finansams. Nustačiusios nuolatines priemones valstybės narės turėtų tinkamai jas finansuoti, kad užtikrintų neutralų poveikį biudžetui vidutiniu laikotarpiu. Priemonės, kurių Prancūzija ėmėsi 2020 ir 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Atrodo, kad tam tikros diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., taip pat paskelbtos 2022 m. priemonės nėra laikinos arba joms nėra kompensacinių priemonių. Preliminariai apskaičiuota, kad 2023 m., po Komisijos prognozės aprėpiamo laikotarpio, likęs tų nelaikinų priemonių poveikis sudarys maždaug 1 % BVP ir bus daugiausiai susijęs su nuolatiniu gamybos mokesčių mažinimu, valstybės tarnautojų darbo užmokesčio didinimu, daugiausiai sveikatos priežiūros sistemoje, taip pat kapitalo pervedimais. Tos nelaikinos priemonės taip pat apima maždaug ⅒ % BVP investicijas, kuriomis turėtų būti remiamas vidutinio laikotarpio potencialus augimas, taigi ir tvarumas;

               (13)2021 m. stabilumo programoje daroma prielaida, kad bus vykdomos investicijos ir reformos, finansuojamos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis, sudarančiomis 0,7 % BVP 2021 m. ir 0,9 % nuo 2022 m. Į Komisijos pavasario prognozės biudžeto projekcijas įtrauktos 2021 ir 2022 m. atitinkamai numatytos 0,8 % ir 0,4 % BVP dotacijos;

               (14)Reglamente (EB) Nr. 1466/97 nustatyti fiskalinio koregavimo rodikliai turi būti vertinami atsižvelgiant į dabartines aplinkybes. Pirma, gamybos apimties atotrūkio įverčius gaubia didelis neapibrėžtumas. Antra, reikia, kad fiskalinė politika būtų greitai pritaikoma prie pandemijos raidos ir, kai pavojus sveikatai sumažės, nuo pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju būtų pereita prie tikslingesnių priemonių. Trečia, šiam laikotarpiui būdingas reikšmingas politikos atsakas siekiant remti ekonominę veiklą. Esant dideliems pervedimams iš ES biudžeto (pavyzdžiui, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę), nustatyti rodikliai neapima visos paskatos, kurią fiskalinė politika teikia ekonomikai. Atsižvelgiant į tai, struktūrinis balansas dabartinėmis aplinkybėmis nėra tinkamas rodiklis. Kita vertus, išlaidų kriterijus turi būti pritaikytas
                  10
                ir papildytas papildoma informacija, kad būtų galima visapusiškai įvertinti fiskalinės politikos kryptį.

               Pirma, vadovaujantis panašiu požiūriu į tą, kurio laikomasi vertinant 2021 m. biudžeto planų projektus, į bendrąsias išlaidas neįtraukiamos laikinos neatidėliotinos priemonės. Šiomis su krize susijusiomis laikinomis neatidėliotinomis priemonėmis remiamos sveikatos sistemos ir darbuotojams bei įmonėms kompensuojamos dėl izoliavimo priemonių ir tiekimo grandinės sutrikimų prarastos pajamos; ar valdžios institucijos jas atšauks, priklauso nuo to, kada normalizuosis visuomenės sveikatos ir ekonominė padėtis.

               Antra, siekiant dabartinėmis sąlygomis įvertinti bendrą fiskalinės politikos kryptį, į atitinkamas bendrąsias išlaidas turėtų būti įtraukti dideli pervedimai iš ES biudžeto (kaip antai pervedimai pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę).

               Taigi fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones), įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų dotacijomis finansuojamas išlaidas, pokytis.

               Be bendros fiskalinės politikos krypties, analizės tikslas taip pat yra įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais. Dėl tos priežasties ypatingas dėmesys skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų ir investicijų raidai;

               (15)2021 m. stabilumo programoje planuojama, kad Prancūzijos valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. sumažės iki 5,3 % BVP, daugiausiai dėl 2020 ir 2021 m. priimtų laikinų paramos priemonių nutraukimo. Planuojama, kad 2022 m. valdžios sektoriaus skolos santykis sumažės iki 116,3 % BVP. Nors skolos projekcijos atitinka Komisijos 2021 m. pavasario prognozę, deficito projekcija Komisijos prognozę viršija, daugiausiai dėl mažesnio Komisijos numatomo 2021 m. deficito ir šiek tiek mažiau palankaus programos makroekonominio scenarijaus.

               Remiantis Komisijos prognoze, pirmiau apibrėžta bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai 2022 m., bus neutrali
                  11
               . Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis sumažės 0,3 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį
                  12
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį;

               (16)itin svarbi valstybių narių biudžeto priemonių kokybė. Fiskalinės struktūrinės reformos, kuriomis siekiama gerinti nacionalinių biudžetų sudėtį, gali paremti potencialų augimą, suteikti labai reikalingų fiskalinio manevravimo galimybių ir padėti užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą, be kita ko, atsižvelgiant į klimato kaitą ir sveikatos apsaugos uždavinius. Kalbant apie pajamas, COVID-19 krizė padidino reformų svarbą siekiant veiksmingesnių ir teisingesnių viešųjų pajamų sistemų. Kalbant apie išlaidas, krizės sąlygomis tapo dar svarbiau didinti tvarių ir augimą skatinančių investicijų lygį bei kokybę, siekiant augimo potencialo bei ekonominio ir socialinio atsparumo didinimo ir dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslų. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai suteiks galimybę pagerinti nacionalinių biudžetų sudėtį;

               (17)programos vidutinio laikotarpio biudžeto planuose numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 4,4 % 2023 m. iki 3,9 % BVP 2024 m., 3,5 % 2025 m. ir 3,2 % 2026 m. Planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas 3 % BVP nebeviršys 2027 m., kai pasieks 2,8 % BVP.

               Remiantis programa, bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai, 2023 ir 2024 m. vidutiniškai sudarys 0,4 % BVP. Į programą neįtraukta informacija, kurios reikia ES finansuojamų išlaidų, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų ir nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų poveikiui bendrai fiskalinės politikos krypčiai įvertinti.

               Dabartinis 10 metų vidutinio nominaliojo potencialaus augimo įvertis yra 2¼ %
                  13
               . Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Prancūzijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (18)planuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis padidės nuo 117,2 % BVP 2023 m. iki 118,0 % 2024 m. ir 118,3 % BVP 2025 m., o 2026 ir 2027 m. sumažės atitinkamai iki 118,2 % ir 117,7 % BVP. Atsižvelgiant į didelį skolos santykį, kuris ilgainiui turėtų tik laipsniškai mažėti, remiantis naujausia skolos tvarumo analize
                  14
                laikoma, kad vidutiniu laikotarpiu Prancūzijai gresia didelė fiskalinio tvarumo rizika;

               (19)atsižvelgiant į šiuo metu vis dar išimtinai didelį neapibrėžtumą, fiskalinės politikos gairės ir toliau turėtų būti daugiausiai kokybinio pobūdžio. 2022 m., jeigu neapibrėžtumo lygis jau bus pakankamai sumažėjęs, turėtų būti pateiktos vėlesniems metams skirtos tikslesnės kiekybinės gairės.

               Taryba įvertino 2021 m. stabilumo programą ir veiksmus, kurių Prancūzija ėmėsi atsižvelgdama į 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją,

               REKOMENDUOJA PRANCŪZIJAI:

               1.2022 m. pasinaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

               2.Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu. Tuo pat metu didinti investicijas, siekiant padidinti augimo potencialą.

               3.Ypatingą dėmesį skirti viešųjų finansų – tiek biudžeto pajamų, tiek išlaidų – sudėčiai, taip pat biudžeto priemonių kokybei, kad būtų užtikrintas tvarus ir įtraukus atsigavimas. Pirmenybę teikti tvarioms ir augimą skatinančioms investicijoms, visų pirma toms, kuriomis remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka. Pirmenybę teikti fiskalinėms struktūrinėms reformoms, kurios padės finansuoti viešosios politikos prioritetus ir didinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, be kita ko, visų atžvilgiu stiprinant sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptį, tinkamumą ir tvarumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui.

                     (3)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komisijos komunikatas „2021 m. metinė tvaraus augimo strategija“, Briuselis, 2020 9 17, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija dėl 2020 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Prancūzijos stabilumo programos, OL C 282, 2020 8 26, p. 62.

                     (6)

                        Laukiama, kol Taryba galutinai priims po to, kai patvirtins Europos Vadovų Taryba. Tekstas, dėl kurio 2020 m. gruodžio 16 d. susitarta Euro grupėje, pateikiamas https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/lt/pdf.

                     (7)

                     OL
                      L 57, 2021 2 18, p. 17.

                     (8)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“, Briuselis, 2021 6 2, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Visų pirma 4 metų investicijų išlyginimas, naudojamas išlaidų kriterijui apskaičiuoti, neleidžia tinkamai įvertinti fiskalinės paramos atsigavimui, kuri teikiama vykdant nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

                     (11)

                        Neigiamas rodiklio ženklas atitinka per didelį pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją fiskalinę politiką.

                     (12)

                        Numatoma, kad kitų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų kapitalo išlaidų poveikis bus neutralus.

                     (13)

                        Apskaičiuota Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką.

                     (14)

                        Žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes“.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 02
            COM(2021) 503 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Čekijos konvergencijos programos
            {SWD(2021) 501 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Čekijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

               kadangi:

               (1)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos
                  2
                taikymo
                  3
               . Komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Bendroji nukrypti leidžianti išlyga suteikė galimybę valstybėms narėms kovojant su krize pasinaudoti biudžeto lankstumu. Ja sudarytos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Pradėjus ją taikyti leidžiama laikinai nukrypti nuo kiekvienos valstybės narės vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. 2020 m. rugsėjo 17 d. metinėje tvaraus augimo strategijoje Komisija paskelbė, kad bendroji nukrypti leidžianti išlyga 2021 m. bus ir toliau taikoma
                  4
               ;

               (2)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Čekijai
                  5
               , laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji taip pat rekomendavo Čekijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas;

               (3)taikant priemonę „Next Generation EU“, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, bus užtikrinamas tvarus, įtraukus ir teisingas ekonomikos atsigavimas. 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė
                  6
               . Pagal šią priemonę bus teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. ES finansuojama fiskalinė paskata. Ji prisidės prie ekonomikos atsigavimo, tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, ir padidins ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Savo ruožtu ji taip pat padės artimiausiu metu atkurti palankesnę viešųjų finansų būklę, o vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu – sustiprinti viešųjų finansų tvarumą, augimą ir darbo vietų kūrimą;

               (4)2021 m. kovo 3 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė papildomų politikos gairių, kuriomis siekiama palengvinti fiskalinės politikos koordinavimą ir padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas
                  7
               . Bendra fiskalinės politikos kryptis, atsižvelgiant į nacionalinius biudžetus ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, 2021 ir 2022 m. turėtų išlikti remiamojo pobūdžio. Tikintis, kad ekonominė veikla 2021 m. antroje pusėje palaipsniui grįš į vėžes, valstybių narių 2022 m. fiskalinė politika vis dėlto turėtų tapti labiau diferencijuota. Formuojant valstybių narių fiskalinę politiką turėtų būti atsižvelgiama į ekonomikos atsigavimo padėtį, fiskalinį tvarumą ir būtinybę mažinti ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus. Kadangi būtina remti tvarų ES ekonomikos atsigavimą, valstybės narės, kurių tvarumo rizika nedidelė, savo biudžetus turėtų pajungti palankiai 2022 m. fiskalinei politikai išlaikyti, įvertinusios Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės poveikį. Didelę skolą turinčios valstybės narės turėtų vykdyti apdairią fiskalinę politiką, kartu išlaikydamos nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir naudodamosi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomiems kokybiškiems investicijų projektams ir struktūrinėms reformoms finansuoti. Kalbant apie laikotarpį po 2022 m., įgyvendinant fiskalinę politiką turėtų būti toliau atsižvelgiama į atsigavimo stiprumą, ekonominio neapibrėžtumo mastą ir fiskalinio tvarumo aspektus. Užtikrinti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu padės perorientuojama fiskalinė politika, be kita ko, tinkamu metu laipsniškai panaikinant paramos priemones, siekiant apdairios vidutinio laikotarpio fiskalinės būklės;

               (5)2021 m. kovo 3 d. komunikate taip pat paskelbta Komisijos nuomonė, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio pagrindinis kiekybinis kriterijus būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Remdamasi savo 2021 m. pavasario prognoze, birželio 2 d. Komisija laikėsi nuomonės, kad sąlygos, kurioms esant 2022 m. bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą reikėtų toliau taikyti, o 2023 m. jos taikymą nutraukti, yra įvykdytos. Nutraukus bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą bus toliau atsižvelgiama į konkrečių šalių padėtį
                  8
               ;

               (6)2021 m. balandžio 30 d. Čekija pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnį pateikė 2021 m. konvergencijos programą;

               (7)remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2020 m. Čekijos valdžios sektoriaus deficitas buvo 6,2 % BVP, o valdžios sektoriaus skola padidėjo iki 38,1 % BVP. Metinis pirminio biudžeto balanso pokytis siekė ̶̶−6,4 % BVP, įskaitant 4,6 % BVP ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Čekija taip pat teikė likvidumo paramą įmonėms ir namų ūkiams (tokią kaip garantijos ir mokesčių atidėjimas, kurie neturi tiesioginio ir greito poveikio biudžetui), kurios vertė siekia 6,2 % BVP.

               2021 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptariama Čekijos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus deficitas 2020 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas;

               (8)2021 m. makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra realistiškas, o 2022 m. – atsargus. Komisijos projekcija dėl realiojo BVP augimo 2021 m. šiek tiek optimistiškesnė (3,4 %, palyginti su konvergencijos programoje numatytu 3,1 %), o dėl jo augimo 2022 m. gerokai optimistiškesnė (4,4 %, palyginti su konvergencijos programoje numatytu 3,7 %), nes Komisija tikisi, kad 2021 m. daugiau augs privatus vartojimas, o 2022 m. bus didesnis bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas;

               (9)2021 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės nuo 6,2 % BVP 2020 m. iki 8,8 % BVP 2021 m., o skolos santykis 2021 m. padidės iki 44,8 % BVP. Pagal programą 2021 m. pirminio biudžeto balanso pokytis, palyginti su iki krizės buvusiu lygiu (2019 m.), turėtų siekti −9,0 % BVP, atsižvelgiant į 6,5 % BVP ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Šios projekcijos atitinka Komisijos 2021 m. pavasario prognozę;

               (10)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir susijusį ekonomikos nuosmukį, Čekija ėmėsi biudžeto priemonių, kad sustiprintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Šis ryžtingas politikos atsakas sušvelnino BVP susitraukimą, o tai savo ruožtu apribojo valdžios sektoriaus deficito ir valstybės skolos augimą. Fiskalinėmis priemonėmis turėtų būti didinama parama atsigavimui, neužbėgant už akių būsimoms fiskalinėms trajektorijoms. Todėl turėtų būti stengiamasi, kad šios priemonės netaptų nuolatine našta viešiesiems finansams. Nustačiusios nuolatines priemones valstybės narės turėtų tinkamai jas finansuoti, kad užtikrintų neutralų poveikį biudžetui vidutiniu laikotarpiu. Priemonės, kurių Čekija ėmėsi 2020 ir 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Atrodo, kad tam tikros diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., nėra laikinos arba joms nėra kompensacinių priemonių. Preliminariai apskaičiuota, kad 2023 m., po Komisijos prognozės aprėpiamo laikotarpio, likęs tų nelaikinų priemonių poveikis sudarys maždaug 2 % BVP ir bus daugiausiai susijęs su iš gyventojų pajamų mokesčio gautinų pajamų sumažėjimu, kurio poveikis – 1,9 % BVP;

               (11)2021 m. konvergencijos programoje daroma prielaida, kad bus vykdomos investicijos ir reformos, finansuojamos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis, sudarančiomis 0,3 % BVP 2021 m., 0,7 % BVP 2022 m. ir 0,7 % BVP 2023 m. Šios dotacijos įtrauktos į Komisijos pavasario prognozėje pateiktas biudžeto projekcijas;

               (12)Reglamente (EB) Nr. 1466/97 nustatyti fiskalinio koregavimo rodikliai turi būti vertinami atsižvelgiant į dabartines aplinkybes. Pirma, gamybos apimties atotrūkio įverčius gaubia didelis neapibrėžtumas. Antra, reikia, kad fiskalinė politika būtų greitai pritaikoma prie pandemijos raidos ir, kai pavojus sveikatai sumažės, nuo pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju būtų pereita prie tikslingesnių priemonių. Trečia, šiam laikotarpiui būdingas reikšmingas politikos atsakas siekiant remti ekonominę veiklą. Esant dideliems pervedimams iš ES biudžeto (pavyzdžiui, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę), nustatyti rodikliai neapima visos paskatos, kurią fiskalinė politika teikia ekonomikai. Atsižvelgiant į tai, struktūrinis balansas dabartinėmis aplinkybėmis nėra tinkamas rodiklis. Kita vertus, išlaidų kriterijus turi būti pritaikytas
                  9
                ir papildytas papildoma informacija, kad būtų galima visapusiškai įvertinti fiskalinės politikos kryptį.

               Pirma, vadovaujantis panašiu požiūriu į tą, kurio laikomasi vertinant 2021 m. biudžeto planų projektus, į bendrąsias išlaidas neįtraukiamos laikinos neatidėliotinos priemonės. Šiomis su krize susijusiomis laikinomis neatidėliotinomis priemonėmis remiamos sveikatos sistemos ir darbuotojams bei įmonėms kompensuojamos dėl izoliavimo priemonių ir tiekimo grandinės sutrikimų prarastos pajamos; ar valdžios institucijos jas atšauks, priklauso nuo to, kada normalizuosis visuomenės sveikatos ir ekonominė padėtis.

               Antra, siekiant dabartinėmis sąlygomis įvertinti bendrą fiskalinės politikos kryptį, į atitinkamas bendrąsias išlaidas turėtų būti įtraukti dideli pervedimai iš ES biudžeto (kaip antai pervedimai pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę).

               Taigi fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones), įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų dotacijomis finansuojamas išlaidas, pokytis.

               Be bendros fiskalinės politikos krypties, analizės tikslas taip pat yra įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais. Dėl tos priežasties ypatingas dėmesys skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų ir investicijų raidai;

               (13)2021 m. konvergencijos programoje planuojama, kad Čekijos valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. sumažės iki 5,9 % BVP, daugiausiai dėl 2020 ir 2021 m. priimtų laikinų paramos priemonių nutraukimo ir dėl ekonomikos atsigavimo. Planuojama, kad 2022 m. valdžios sektoriaus skolos santykis padidės iki 48,2 % BVP. Šios projekcijos atitinka Komisijos 2021 m. pavasario prognozę.

               Remiantis Komisijos prognoze, pirmiau apibrėžta bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai 2022 m., sudarys −0,2 % BVP
                  10
               . Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis padidės 0,5 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės 0,3 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį
                  11
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės neutralų poveikį;

               (14)itin svarbi valstybių narių biudžeto priemonių kokybė. Fiskalinės struktūrinės reformos, kuriomis siekiama gerinti nacionalinių biudžetų sudėtį, gali paremti potencialų augimą, suteikti labai reikalingų fiskalinio manevravimo galimybių ir padėti užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą, be kita ko, atsižvelgiant į klimato kaitą ir sveikatos apsaugos uždavinius. Kalbant apie pajamas, COVID-19 krizė padidino reformų svarbą siekiant veiksmingesnių ir teisingesnių viešųjų pajamų sistemų. Kalbant apie išlaidas, krizės sąlygomis yra dar svarbiau didinti tvarių ir augimą skatinančių investicijų lygį bei kokybę, siekiant augimo potencialo bei ekonominio ir socialinio atsparumo didinimo ir dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslų. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai suteiks galimybę pagerinti nacionalinių biudžetų sudėtį;

               (15)programos vidutinio laikotarpio biudžeto planuose numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 5,4 % 2023 m. iki 5,2 % BVP 2024 m. Neplanuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį vėl taps mažesnis už 3 % BVP.

               Remiantis programa, bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai, 2023 ir 2024 m. vidutiniškai sudarys +1,2 % BVP. Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis sumažės 0,3 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės 0,1 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį
                  12
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 0,8 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

               Dabartinis 10 metų vidutinio nominaliojo potencialaus augimo įvertis yra 4¼ %
                  13
               . Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Čekijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (16)konvergencijos programoje planuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis padidės nuo 51,5 % BVP 2023 m. iki 54,6 % BVP 2024 m. Remiantis naujausia skolos tvarumo analize
                  14
                laikoma, kad vidutiniu laikotarpiu Čekijai gresia vidutinė fiskalinio tvarumo rizika;

               (17)atsižvelgiant į šiuo metu vis dar išimtinai didelį neapibrėžtumą, fiskalinės politikos gairės ir toliau turėtų būti daugiausiai kokybinio pobūdžio. 2022 m., jeigu neapibrėžtumo lygis jau bus pakankamai sumažėjęs, turėtų būti pateiktos vėlesniems metams skirtos tikslesnės kiekybinės gairės.

               Taryba įvertino 2021 m. konvergencijos programą ir veiksmus, kurių Čekija ėmėsi atsižvelgdama į 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją,

               REKOMENDUOJA ČEKIJAI:

               1.2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

               2.Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu. Tuo pat metu didinti investicijas, siekiant padidinti augimo potencialą.

               3.Ypatingą dėmesį skirti viešųjų finansų – tiek biudžeto pajamų, tiek išlaidų – sudėčiai, taip pat biudžeto priemonių kokybei, kad būtų užtikrintas tvarus ir įtraukus atsigavimas. Pirmenybę teikti tvarioms ir augimą skatinančioms investicijoms, visų pirma toms, kuriomis remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka. Pirmenybę teikti fiskalinėms struktūrinėms reformoms, kurios padės finansuoti viešosios politikos prioritetus ir didinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, be kita ko, visų atžvilgiu stiprinant sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptį, tinkamumą ir tvarumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui.

                     (3)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komisijos komunikatas „2021 m. metinė tvaraus augimo strategija“, Briuselis, 2020 9 17, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija dėl 2020 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Čekijos konvergencijos programos, OL C 282, 2020 8 26, p. 15.

                     (6)

                     OL
                      L 57, 2021 2 18, p. 17.

                     (7)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komisijos komunikatas „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“, Briuselis, 2021 6 2, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Visų pirma 4 metų investicijų išlyginimas, naudojamas išlaidų kriterijui apskaičiuoti, neleidžia tinkamai įvertinti fiskalinės paramos atsigavimui, kuri teikiama vykdant nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

                     (10)

                        Neigiamas rodiklio ženklas atitinka per didelį pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją fiskalinę politiką.

                     (11)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės neutralų poveikį.

                     (12)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės neutralų poveikį.

                     (13)

                        Apskaičiuota Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką.

                     (14)

                        Žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes“.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 02
            COM(2021) 504 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Danijos konvergencijos programos
            {SWD(2021) 501 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Danijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

               kadangi:

               (1)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos
                  2
                taikymo
                  3
               . Komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Bendroji nukrypti leidžianti išlyga suteikė galimybę valstybėms narėms kovojant su krize pasinaudoti biudžeto lankstumu. Ja sudarytos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Pradėjus ją taikyti leidžiama laikinai nukrypti nuo kiekvienos valstybės narės vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. 2020 m. rugsėjo 17 d. metinėje tvaraus augimo strategijoje Komisija paskelbė, kad bendroji nukrypti leidžianti išlyga 2021 m. bus ir toliau taikoma
                  4
               ;

               (2)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Danijai
                  5
               , laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji taip pat rekomendavo Danijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas;

               (3)taikant priemonę „Next Generation EU“, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, bus užtikrinamas tvarus, įtraukus ir teisingas ekonomikos atsigavimas. 2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė
                  6
               . Pagal šią priemonę bus teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. ES finansuojama fiskalinė paskata. Ji prisidės prie ekonomikos atsigavimo, tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, ir padidins ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Savo ruožtu ji taip pat padės artimiausiu metu atkurti palankesnę viešųjų finansų būklę, o vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu – sustiprinti viešųjų finansų tvarumą, augimą ir darbo vietų kūrimą;

               (4)2021 m. kovo 3 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė papildomų politikos gairių, kuriomis siekiama palengvinti fiskalinės politikos koordinavimą ir padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas
                  7
               . Bendra fiskalinės politikos kryptis, atsižvelgiant į nacionalinius biudžetus ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, 2021 ir 2022 m. turėtų išlikti remiamojo pobūdžio. Tikintis, kad ekonominė veikla 2021 m. antroje pusėje palaipsniui grįš į vėžes, valstybių narių 2022 m. fiskalinė politika vis dėlto turėtų tapti labiau diferencijuota. Formuojant valstybių narių fiskalinę politiką turėtų būti atsižvelgiama į ekonomikos atsigavimo padėtį, fiskalinį tvarumą ir būtinybę mažinti ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus. Kadangi būtina remti tvarų ES ekonomikos atsigavimą, valstybės narės, kurių tvarumo rizika nedidelė, savo biudžetus turėtų pajungti palankiai 2022 m. fiskalinei politikai išlaikyti, įvertinusios Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės poveikį. Didelę skolą turinčios valstybės narės turėtų vykdyti apdairią fiskalinę politiką, kartu išlaikydamos nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas ir naudodamosi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomiems kokybiškiems investicijų projektams ir struktūrinėms reformoms finansuoti. Kalbant apie laikotarpį po 2022 m., įgyvendinant fiskalinę politiką turėtų būti toliau atsižvelgiama į atsigavimo stiprumą, ekonominio neapibrėžtumo mastą ir fiskalinio tvarumo aspektus. Užtikrinti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu padės fiskalinės politikos perorientavimas siekiant apdairios vidutinio laikotarpio fiskalinės būklės, be kita ko, tinkamu metu laipsniškai panaikinant paramos priemones;

               (5)2021 m. kovo 3 d. komunikate taip pat paskelbta Komisijos nuomonė, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio pagrindinis kiekybinis kriterijus būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Remdamasi savo 2021 m. pavasario prognoze, birželio 2 d. Komisija laikėsi nuomonės, kad sąlygos, kurioms esant 2022 m. bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą reikėtų toliau taikyti, o 2023 m. jos taikymą nutraukti, yra įvykdytos. Nutraukus bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą bus toliau atsižvelgiama į konkrečių šalių padėtį
                  8
               ;

               (6)2021 m. balandžio 29 d. Danija pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 8 straipsnį pateikė 2021 m. konvergencijos programą;

               (7)remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2020 m. Danijos valdžios sektoriaus deficitas buvo 1,1 % BVP, o valdžios sektoriaus skola padidėjo iki 42,2 % BVP. Metinis pirminio biudžeto balanso pokytis siekė 5,1 % BVP, įskaitant 2,8 % BVP ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Danija taip pat teikė likvidumo paramą įmonėms ir namų ūkiams (tokią kaip garantijos ir mokesčių atidėjimas, kurie neturi tiesioginio ir greito poveikio biudžetui), kurios vertė siekia 28,4 % BVP.

               2021 m. birželio 2 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptariama Danijos biudžeto būklė, nes planuojama, kad jos valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus yra įvykdytas;

               (8)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos konvergencijos programos biudžeto projekcijos, 2021 m. yra atsargus, o 2022 m. realistiškas. 2021 m. konvergencijos programoje numatoma, kad realusis BVP augs 2,1 % 2021 m. ir 3,8 % 2022 m. Palyginti su konvergencijos programa, Komisijos 2021 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realusis BVP augs 2,9 % 2021 m. ir 3,5 % 2022 m. Pagrindiniai skirtumai yra susiję su prielaidomis dėl COVID-19 pandemijos raidos ir susijusių apribojimų 2021 m.;

               (9)2021 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja, kad valdžios sektoriaus deficitas padidės nuo −1,1 % BVP 2020 m. iki −3,3 % BVP 2021 m., o skolos santykis 2021 m. sumažės iki 40,7 % BVP. Pagal programą 2021 m. pirminio biudžeto balanso pokytis, palyginti su iki krizės buvusiu lygiu (2019 m.), turėtų siekti −3,2 % BVP, atsižvelgiant į 1,2 % BVP ekonomikai remti skirtas diskrecines biudžeto priemones ir automatinių stabilizavimo priemonių poveikį. Komisijos 2021 m. pavasario prognozėje numatomas mažesnis 2021 m. deficitas – tai susiję su tvirtesniu makroekonominiu scenarijumi ir optimistiškesne pajamų iš pensijų fondų pelno mokesčio prognoze;

               (10)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir susijusį ekonomikos nuosmukį, Danija ėmėsi biudžeto priemonių, kad sustiprintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Šis ryžtingas politikos atsakas sušvelnino BVP susitraukimą, o tai savo ruožtu apribojo valdžios sektoriaus deficito ir valstybės skolos augimą. Fiskalinėmis priemonėmis turėtų būti didinama parama atsigavimui, neužbėgant už akių būsimoms fiskalinėms trajektorijoms. Todėl turėtų būti stengiamasi, kad šios priemonės netaptų nuolatine našta viešiesiems finansams. Nustačiusios nuolatines priemones valstybės narės turėtų tinkamai jas finansuoti, kad užtikrintų neutralų poveikį biudžetui vidutiniu laikotarpiu. Priemonės, kurių Danija ėmėsi 2020 ir 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių;

               (11)2021 m. konvergencijos programoje daroma prielaida, kad bus vykdomos investicijos ir reformos, finansuojamos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis, sudarančiomis 0,2 % BVP 2021 m., 0,2 % 2022 m., 0,1 % 2023 m., 0,1 % 2024 m. ir 0,03 % 2025 m. Šios dotacijos įtrauktos į Komisijos pavasario prognozėje pateiktas biudžeto projekcijas;

               (12)Reglamente (EB) Nr. 1466/97 nustatyti fiskalinio koregavimo rodikliai turi būti vertinami atsižvelgiant į dabartines aplinkybes. Pirma, gamybos apimties atotrūkio įverčius gaubia didelis neapibrėžtumas. Antra, reikia, kad fiskalinė politika būtų greitai pritaikoma prie pandemijos raidos ir, kai pavojus sveikatai sumažės, nuo pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju būtų pereita prie tikslingesnių priemonių. Trečia, šiam laikotarpiui būdingas reikšmingas politikos atsakas siekiant remti ekonominę veiklą. Esant dideliems pervedimams iš ES biudžeto (pavyzdžiui, pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę), nustatyti rodikliai neapima visos paskatos, kurią fiskalinė politika teikia ekonomikai. Atsižvelgiant į tai, struktūrinis balansas dabartinėmis aplinkybėmis nėra tinkamas rodiklis. Kita vertus, išlaidų kriterijus turi būti pritaikytas
                  9
                ir papildytas papildoma informacija, kad būtų galima visapusiškai įvertinti fiskalinės politikos kryptį.

               Pirma, vadovaujantis panašiu požiūriu į tą, kurio laikomasi vertinant 2021 m. biudžeto planų projektus, į bendrąsias išlaidas neįtraukiamos laikinos neatidėliotinos priemonės. Šiomis su krize susijusiomis laikinomis neatidėliotinomis priemonėmis remiamos sveikatos sistemos ir darbuotojams bei įmonėms kompensuojamos dėl izoliavimo priemonių ir tiekimo grandinės sutrikimų prarastos pajamos; ar valdžios institucijos jas atšauks, priklauso nuo to, kada normalizuosis visuomenės sveikatos ir ekonominė padėtis.

               Antra, siekiant dabartinėmis sąlygomis įvertinti bendrą fiskalinės politikos kryptį, į atitinkamas bendrąsias išlaidas turėtų būti įtraukti dideli pervedimai iš ES biudžeto (kaip antai pervedimai pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę).

               Taigi fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones), įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų dotacijomis finansuojamas išlaidas, pokytis.

               Be bendros fiskalinės politikos krypties, analizės tikslas taip pat yra įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais. Dėl tos priežasties ypatingas dėmesys skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų ir investicijų raidai;

               (13)2021 m. konvergencijos programoje planuojama, kad Danijos valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. sumažės iki 0,9 % BVP, daugiausiai dėl 2020 ir 2021 m. priimtų laikinų paramos priemonių nutraukimo. Planuojama, kad 2022 m. valdžios sektoriaus skolos santykis padidės iki 41,3 % BVP. Šios projekcijos atitinka Komisijos 2021 m. pavasario prognozę.

               Remiantis Komisijos prognoze, pirmiau apibrėžta bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai 2022 m., sudarys +1,6 % BVP
                  10
               . Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis nesikeis. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis bus neutralus
                  11
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės einamosios išlaidos (atėmus diskrecines pajamų priemones) turės 1,0 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį;

               (14)itin svarbi valstybių narių biudžeto priemonių kokybė. Fiskalinės struktūrinės reformos, kuriomis siekiama gerinti nacionalinių biudžetų sudėtį, gali paremti potencialų augimą, suteikti labai reikalingų fiskalinio manevravimo galimybių ir padėti užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą, be kita ko, atsižvelgiant į klimato kaitą ir sveikatos apsaugos uždavinius. Kalbant apie pajamas, COVID-19 krizė padidino reformų svarbą siekiant veiksmingesnių ir teisingesnių viešųjų pajamų sistemų. Kalbant apie išlaidas, krizės sąlygomis tapo dar svarbiau didinti tvarių ir augimą skatinančių investicijų lygį bei kokybę, siekiant augimo potencialo bei ekonominio ir socialinio atsparumo didinimo ir dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslų. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai suteiks galimybę pagerinti nacionalinių biudžetų sudėtį;

               (15)programos vidutinio laikotarpio biudžeto planuose numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės nuo 0,7 % BVP 2023 m. iki 0,6 % BVP 2024 m., o 2025 m. bus pasiektas balansas.

               Remiantis programa, bendra fiskalinės politikos kryptis, taip pat įskaitant tiek nacionalinio, tiek ES biudžeto (visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės) lėšomis finansuojamų investicijų poveikį visuminei paklausai, 2023 ir 2024 m. vidutiniškai sudarys 0,2 % BVP. Numatoma, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis sumažės 0,1 procentinio punkto BVP. Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos turės 0,1 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį
                  12
               . Numatoma, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) poveikis bus neutralus.

               Dabartinis 10 metų vidutinio nominaliojo potencialaus augimo įvertis yra 3½ %
                  13
               . Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Danijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (16)konvergencijos programoje planuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis sumažės nuo 41,6 % BVP 2023 m. iki 41,3 % BVP 2024 m. Remiantis naujausia skolos tvarumo analize laikoma, kad vidutiniu laikotarpiu Danijai gresia maža fiskalinio tvarumo rizika
                  14
               ;

               (17)atsižvelgiant į šiuo metu vis dar išimtinai didelį neapibrėžtumą, fiskalinės politikos gairės ir toliau turėtų būti daugiausiai kokybinio pobūdžio. 2022 m., jeigu neapibrėžtumo lygis jau bus pakankamai sumažėjęs, turėtų būti pateiktos vėlesniems metams skirtos tikslesnės kiekybinės gairės.

               Taryba įvertino 2021 m. konvergencijos programą ir veiksmus, kurių Danija ėmėsi atsižvelgdama į 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją,

               REKOMENDUOJA DANIJAI:

               1.2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

               2.Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu. Tuo pat metu didinti investicijas, siekiant padidinti augimo potencialą.

               3.Ypatingą dėmesį skirti viešųjų finansų – tiek biudžeto pajamų, tiek išlaidų – sudėčiai, taip pat biudžeto priemonių kokybei, kad būtų užtikrintas tvarus ir įtraukus atsigavimas. Pirmenybę teikti tvarioms ir augimą skatinančioms investicijoms, visų pirma toms, kuriomis remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka. Pirmenybę teikti fiskalinėms struktūrinėms reformoms, kurios padės finansuoti viešosios politikos prioritetus ir didinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, be kita ko, visų atžvilgiu stiprinant sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų aprėptį, tinkamumą ir tvarumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui.

                     (3)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komisijos komunikatas „2021 m. metinė tvaraus augimo strategija“, Briuselis, 2020 9 17, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija dėl 2020 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Danijos konvergencijos programos, OL C 282, 2020 8 26, p. 22.

                     (6)

                     OL
                      L 57, 2021 2 18, p. 17.

                     (7)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komisijos komunikatas „Ekonominės politikos koordinavimas 2021 m.: COVID-19 įveikimas, atsigavimo rėmimas ir ekonomikos modernizavimas“, Briuselis, 2021 6 2, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Visų pirma 4 metų investicijų išlyginimas, naudojamas išlaidų kriterijui apskaičiuoti, neleidžia tinkamai įvertinti fiskalinės paramos atsigavimui, kuri teikiama vykdant nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.

                     (10)

                        Neigiamas rodiklio ženklas atitinka per didelį pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją fiskalinę politiką.

                     (11)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,6 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

                     (12)

                        Numatoma, kad kitų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų kapitalo išlaidų poveikis bus neutralus.

                     (13)

                        Apskaičiuota Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką.

                     (14)

                        Žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes“.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 03 16
            COM(2021) 119 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl 2010 m. Tarptautinio kakavos susitarimo pakeitimų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Ši rekomendacija yra susijusi su sprendimu, kuriuo Komisija įgaliojama Sąjungos vardu dalyvauti derybose, kuriomis siekiama iš dalies peržiūrėti Tarptautinį kakavos susitarimą (toliau – TKS)
                  1
                ir kurias nusprendė pradėti Tarptautinė kakavos taryba (toliau – TKT) vadovaudamasi Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) gairėmis.

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2010 m. Tarptautinio kakavos susitarimo peržiūra

                  Europos Sąjunga yra viena iš TKS šalių
                     2
                  .

                  TKS siekiama užtikrinti glaudesnį tarptautinį bendradarbiavimą pasaulinio lygmens klausimais dėl kakavos ir kitų susijusių reikalų, suteikti galimybę vykdyti tarpvyriausybines konsultacijas dėl kakavos ir pasaulinės kakavos ekonomikos gerinimo būdų, sudaryti palankesnes sąlygas prekybai (renkant ir teikiant informaciją apie pasaulinę kakavos rinką) ir skatinti didesnę kakavos paklausą.

                  2012 m. spalio 1 d. TKS laikinai įsigaliojo dešimties metų laikotarpiui, iki 2022 m. rugsėjo 30 d.

                  Pagal TKS 7 straipsnį TKT yra organas, atsakingas už visų funkcijų, reikalingų TKS nuostatoms įgyvendinti, vykdymą. TKS 12 straipsnyje nustatyta, kad visi TKT sprendimai priimami iš esmės bendru sutarimu, išskyrus atvejus, kai TKS nustatyta kitaip. Nesant bendro sutarimo, sprendimai priimami specialia balsų dauguma.

                  Pagal TKS 10 straipsnį Tarptautinės kakavos organizacijos (toliau – TKO) narės iš viso turi 2 000 balsų. Kiekviena TKO narė turi nustatytą balsų skaičių. Jis kasmet koreguojamas remiantis iš anksto TKS nustatytais kriterijais. Narės įnašas nustatomas pagal susitarimą, ypač atsižvelgiant į narių balsų skaičiaus paskirstymą. Šiuo metu pats didžiausias įnašas į TKO biudžetą yra Sąjungos.

                  TKT pradėjo derybas, kad iki baigiantis dabartiniam TKS galiojimo terminui galėtų priimti sprendimą dėl galimo jo pratęsimo. Šios derybos bus tinkama proga iš dalies peržiūrėti TKS, visų pirma siekiant jį modernizuoti ir supaprastinti.

                  Komisijos rekomendacijos dėl siūlomų pakeitimų pateikiamos priede.

                  Sąjunga aiškiai suinteresuota atnaujinti TKS, kad jis labiau atitiktų praktiką, kurią Sąjunga skatina kitose tarptautinėse biržos prekių valdybose, ir pokyčius, kurie pasaulinėje kakavos rinkoje įvyko nuo 2010 m. Tai buvo reguliariai pabrėžiama pastaruosiuose 2019–2020 m. TKT posėdžiuose, kuriuose dalyvavo ir ES valstybės narės.

                  Bendrojo TKS tikslo, nurodyto susitarimo 1 straipsnyje, keisti neketinama.

                  Peržiūrėtame TKS siūloma padaryti du pagrindinius pakeitimus:

               ·užtikrinti, kad narės dėtų visas reikiamas pastangas, kad būtų sukurta tvari kakavos ekonomika, atsižvelgiant į darnaus vystymosi principus, nustatytus, inter alia, 2015 m. Niujorke priimtoje Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m.;

               ·susitarti, kad peržiūrėtas TKS galios tol, kol Taryba jį nutrauks.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               Teisinis pagrindas

                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybė įgalioti pradėti derybas ir, atsižvelgiant į numatyto sudaryti susitarimo dalyką, skirti Sąjungos derybų grupės derybininką arba vadovą. SESV 218 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad Taryba gali duoti nurodymus derybininkui ir paskirti specialų komitetą, su kuriuo privaloma konsultuotis vedant derybas.

               Taikymas aptariamuoju atveju

                  Numatomi derybų nurodymai turėtų tapti Sąjungos vardu veikiančio derybininko priemone pasiekti 1 punkte išdėstytus bendruosius tikslus. Jie išdėstyti priede.

                  Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

               Išvada

                  Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

               Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Sąjunga yra TKS šalis, o TKT jai atstovauja Komisija. Valstybės narės nėra atskiros TKS šalys. Sąjungos derybos dėl dalinės TKS peržiūros priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai.

               Proporcingumo principas

                  Sąjunga suinteresuota peržiūrėti TKS, kad susitarimas būtų patobulintas ir modernizuotas. Šiuo metu ES dalyvavimas TKO naudingas ir Sąjungai, ir kitoms TKO valstybėms narėms. Tikimasi, kad modernizavus susitarimą TKO sulauks daugiau dėmesio ir galbūt pritrauks naujų narių, o jos darbas taps aktualesnis.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Sąjunga yra TKS šalis ir nuo 2010 m. ES kakavos sektoriuje ir daugelyje ES valstybių narių jos narystei iš esmės pritariama. Laikoma, kad nebūtina konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis dėl proceso, kuriuo siekiama tik pratęsti Sąjungos narystę TKO, nors ir nustatant tam tikras taisykles, atitinkančias kitų tarptautinių biržos prekių organizacijų, kurių narė yra ES, taisykles.

               Poveikio vertinimas

                  Išsamus poveikio vertinimas nebūtinas, nes mažai tikėtina, kad priemonė turėtų didelį ekonominį ar socialinį poveikį arba poveikį aplinkai. Sėkmingai pakeitus TKS būtų reformuotas valdymas – tai laikoma svarbiausiu TKS modernizavimo atspirties tašku – ir užtikrintas aktyvesnis TKO narių dalyvavimas organizacijos veikloje.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Laikoma, kad derybos poveikio biudžetui nepadarys.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl 2010 m. Tarptautinio kakavos susitarimo pakeitimų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos

               218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)Sąjunga yra prisijungusi prie 2010 m. Tarptautinio kakavos susitarimo (toliau – TKS)
                  3
                ir yra Tarptautinės kakavos organizacijos (toliau – TKO)
                  4
                narė;

               (2)pagal TKS 7 straipsnį Tarptautinė kakavos taryba (toliau – TKT) vykdo visas funkcijas, reikalingas TKS nuostatoms įgyvendinti, arba užtikrina jų vykdymą. Pagal TKS 12 straipsnį iš esmės visi TKT sprendimai priimami bendru sutarimu. Nepasiekus bendro sutarimo, sprendimai priimami specialia balsų dauguma;

               (3)pagal TKS 10 straipsnį TKO narės iš viso turi 2 000 balsų TKT. Kiekviena narė turi nustatytą balsų skaičių. Jis kasmet koreguojamas remiantis TKS 10 straipsnyje nustatytais kriterijais;

               (4)Sąjunga yra suinteresuota prisijungti prie Tarptautinio kakavos susitarimo, nes šis sektorius svarbus daugeliui valstybių narių ir Europos kakavos ekonomikai;

               (5)techninė darbo grupė, kurią sudaro TKO valstybių narių – tiek gaminančių, tiek eksportuojančių šalių – atstovai, atlieka didelį darbą rengdama konkrečius pasiūlymus dėl TKS pakeitimų. Visos narės buvo paragintos teikti pasiūlymus, nuo ko reikėtų pradėti techninę analizę. Dalį šio techninio darbo atliko ES. TKT, vadovaudamasi Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) gairėmis, derybas dėl dalinės TKS peržiūros turi pradėti likus pakankamai laiko iki TKS galiojimo termino pabaigos. Dėl kiekvienos peržiūrimos TKS dalies turi būti surengtos oficialios derybos. Šios derybos turi būti baigtos ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 30 d., dabartinio TKS galiojimo pabaigos dieną;

               (6)visi tose derybose sutarti pakeitimai turėtų būti priimti TKS 63 straipsnyje nustatyta tvarka. Pagal tą straipsnį TKT bendru sutarimu arba, jei jo nėra, nusprendus specialia balsų dauguma, gali rekomenduoti TKS susitariančiosioms šalims iš dalies pakeisti TKS. Pakeitimas įsigalioja pagal TKS 63 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatyta, kad iš tam tikros procentinės dalies šalių turi būti gauti pranešimai apie priėmimą. Sąjunga, kaip TKO narė ir TKS susitariančioji šalis, pagal TKS 4 straipsnį turėtų galėti dalyvauti derybose dėl TKS institucinės struktūros pakeitimo;

               (7)todėl tikslinga įgalioti Komisiją dalyvauti derybose dėl dalinės peržiūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis dėl 2010 m. Tarptautinio kakavos susitarimo pakeitimų.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su Biržos prekių darbo grupe.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys,
                  2871 t.
                  , p. 3.

                     (2)

                        2011 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimas dėl 2010 m. Tarptautinio kakavos susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo. OL L 259, 2011 10 4, p. 7.

                     (3)

                        2011 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimas dėl 2010 m. Tarptautinio kakavos susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo. OL L 259, 2011 10 4, p. 7.

                     (4)

                        Įsteigta 1972 m. kakavos susitarimu: Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 882 t., p. 67.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 03 16
            COM(2021) 119 final
            PRIEDAS
            prie
            rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl 2010 m. Tarptautinio kakavos susitarimo pakeitimų

               PRIEDAS

               1.Bendrosios derybų gairės

               Siūlomi pakeitimai

               2019–2020 m. Tarptautinio kakavos susitarimo peržiūros darbo grupės parengtos rekomendacijos dėl Tarptautinio kakavos susitarimo (ICA 2010) pakeitimų vertinamos palankiai, nes jomis siekiama tikslų, kuriuos ES iškėlė tarptautinėse biržos prekių institucijose.

               Derybų gairės

               Atsižvelgiant į siūlomus pakeitimus, turėtų būti vadovaujamasi šiomis bendrosiomis derybų gairėmis:

               (1)1 straipsnyje nurodytas bendras TKS tikslas nekeičiamas.

               (2)Siekiant tvarios kakavos ekonomikos, TKS turėtų būti grindžiamas visa apimančiais tvarumo principais. Be kita ko, reikia:

               ·atsižvelgti į darnaus vystymosi principus, nustatytus, inter alia, 2015 m. Niujorke priimtoje Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m.;

               ·atsižvelgti į Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos ir jo šalių nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus;

               ·siekti kakavos gamybos ekonominio tvarumo, užtikrinant kakavos gamintojams pragyvenimą garantuojančias pajamas, t. y. deramas pajamas ir orų gyvenimą;

               ·siekti kakavos gamybos tvarumo aplinkos požiūriu, užkertant kelią miškų naikinimui ir gamtos išteklių nykimui arba jį stabdant;

               ·siekti kakavos gamybos socialinio tvarumo, užtikrinant pagarbą žmogaus teisėms ir pažangą visiškai išnaikinant vaikų darbą;

               ·darnaus vystymosi principus taikyti visoje vertės grandinėje.

               (3)TKS galioja tol, kol jo narės jį nutraukia.

               Išsamios derybų gairės

               Preambulė: gali būti iš dalies keičiama.

               Preambulėje galėtų būti paminėtos ne tik „deramos pajamos“ (decent income), bet ir „pragyvenimą garantuojančios pajamos“ (living income).

               1 straipsnio j punktas: gali būti iš dalies keičiamas.

               Vartoti ne sąvoką „pakankamos pajamos“ (sufficient incomes), o sąvoką „deramos pajamos“ (decent incomes), suderinant tekstą su 2 straipsnio 21 punkte pateikiama „deramų pajamų“ (decent income) apibrėžtimi.

               16 straipsnio 3 dalis: išbrauktina.

               „Vykdomojo direktoriaus pareigas rotacijos tvarka eina eksportuojančiosios narės kandidatas ir importuojančiosios narės kandidatas“.

               36 straipsnis: gali būti iš dalies keičiamas.

               „Pasitvirtinus prognozei, kad pusiausvyra nebus užtikrinta, Taryba gali siūlyti rekomendacijas, kaip sušvelninti neigiamą pusiausvyros nebuvimo poveikį pirminiams gamintojams. Tačiau šiomis priemonėmis neturi būti iškraipoma konkurencija“ (In the event of a predicted imbalance, the Council may suggest recommendations on how to mitigate the negative effects of the imbalance on primary producers. The measures must however not put competition out of play).

               42 straipsnis: gali būti iš dalies keičiamas.

               Sveikintinas įsipareigojimas kelti gyvenimo lygį ir gerinti darbo sąlygas. Būtų galima įtraukti konkretesnį įsipareigojimą kovoti su vaikų darbu.

               43 straipsnis: gali būti iš dalies keičiamas.

               Būtų galima įtraukti konkretesnį įsipareigojimą kovoti su miškų naikinimu ir alinimu bei klimato kaita.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 04 30
            COM(2021) 220 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Farerų Salų susitarimo dėl Farerų Salų dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų ir prisijungimo prie bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ (2021–2027 m.) sudarymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.REKOMENDACIJOS APLINKYBĖS

                  Šiuo dokumentu Europos Komisija rekomenduoja, kad Europos Sąjungos Taryba suteiktų įgaliojimus pradėti Europos Sąjungos ir Farerų Salų derybas dėl susitarimo, pagal kurį 2021–2027 m. laikotarpiu Farerų Salos dalyvautų visose Sąjungos programose ir prisijungtų prie Sąjungos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“.

               2.SANTYKIAI SU FARERŲ SALOMIS

                  Šiuo metu oficialūs ES ir Farerų Salų santykiai grindžiami atskirais dvišaliais susitarimais, susijusiais su žuvininkyste (1980 m.), prekyba prekėmis (1997 m.) ir Farerų dalyvavimu Sąjungos bendrojoje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje (2010 ir 2014 m. – abu susitarimai galioja tik atitinkamos Sąjungos bendrosios programos įgyvendinimo laikotarpį). 2010 m. Farerų Salos oficialiai prisijungė prie Septintosios bendrosios programos (BP 7): Farerų tyrėjai ir institutai aktyviai dalyvavo įvairiuose Europos projektuose, įgyvendinamuose tokiose srityse, kaip aplinka, okeanologija, klimato kaita, ekosistemos ir žuvininkystės valdymas. 2014 m. Farerams prisijungus prie Aštuntosios bendrosios programos „Horizontas 2020“, Farerų Salų tyrėjai, mokslinių tyrimų institutai ir įmonės įgijo visas teises gauti Sąjungos finansavimą ir dalyvauti mokslinių tyrimų ir inovacijų srities bendradarbiavimo veikloje tokiomis pat sąlygomis, kokios taikomos valstybių narių ir kitų trečiųjų valstybių, kurios taip pat yra programos „Horizontas 2020“ asocijuotosios šalys, subjektams. Šis Farerų Salų mokslinių tyrimų bendruomenei itin reikšmingas dalyvavimas yra svarbus naujas ir sėkmingas Farerų Salų ir ES santykių ramstis. Susitarimai dėl prisijungimo prie Sąjungos bendrosios programos galioja tik kiekvienos paskesnės ES programos įgyvendinimo laikotarpį ir šiuo metu nėra jokio tarptautinio susitarimo, kuriuo būtų reglamentuojamas Farerų subjektų dalyvavimas programoje „Europos horizontas“ arba skatinamas ES ir Farerų mokslinių tyrimų bendruomenių mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srities bendradarbiavimas.

               3.PAGRINDINIAI FAKTAI. SUSITARIMAS DĖL FARERŲ SALŲ DALYVAVIMO VISOSE SĄJUNGOS PROGRAMOSE IR KONKREČIOS PROGRAMOS NUOSTATOS

                  2020 m. gegužės 14 d. ketinimų raštu Farerų Salos oficialiai išreiškė norą prisijungti prie programos „Europos horizontas“. Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ [16] straipsnio, skirto trečiųjų valstybių prisijungimui prie programos, 1 dalies d punkte nustatyta, kad trečiosios šalys ir kitos teritorijos programoje dalyvauja pagal susitarimą dėl trečiosios valstybės dalyvavimo Sąjungos programoje. Farerų Salos atitinka trečiųjų valstybių prisijungimo prie bendrosios programos „Europos horizontas“ kriterijus, nustatytus Reglamente dėl programos „Europos horizontas“, visų pirma dėl to, kad jos turi gerų mokslo, technologijų ir inovacijų srities pajėgumų; yra įsipareigojusios kurti taisyklėmis grindžiamą atviros rinkos ekonomiką, kurioje, be kita ko, sąžiningai ir teisingai taikomos intelektinės nuosavybės teisės bei gerbiamos žmogaus teisės ir kurią remia demokratinės institucijos; ir jos aktyviai propaguoja politiką, kuria siekiama didinti jų piliečių ekonominę ir socialinę gerovę.

                  Kad būtų užtikrintas nenutrūkstamas Farerų Salų dalyvavimas ES mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrosiose programose ir nustatyta bendra jų dalyvavimo visose Sąjungos programose sistema, rekomenduojama suteikti įgaliojimus pradėti derybas dėl susitarimo, kuriame būtų nustatyta:

               ·dalyvavimo visose Sąjungos programose bendrieji principai ir, be kita ko, trečiosios valstybės finansiniai įnašai;

               ·su konkrečiomis programomis susijusios Farerų Salų prisijungimo prie bendrosios programos „Europos horizontas“ sąlygos, laikantis joje nustatytų sąlygų.

                  Siūlomame susitarime bus nustatytos bendrosios bet kokio vėlesnio dalyvavimo kitose Sąjungos programose sąlygos, kurios turės būti papildytos su konkrečiomis programomis susijusiomis sąlygomis – šios turės būti išdėstytos susitarimo protokoluose, dėl kurių abi šalys, nusprendusios, kad tai atitinka jų abipusius interesus, galės ateityje derėtis.

                  Nustatant su konkrečiomis programomis susijusias sąlygas, kuriomis Farerų Salos galėtų prisijungti prie bendrosios programos „Europos horizontas“, turėtų būti numatyta galimybė prisijungti prie visų programos dalių, išskyrus specialiąją gynybos srities mokslinių tyrimų programą, nustatytą [Europos Parlamento ir Tarybos reglamente .../.../ES, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas]. Taip bus užtikrintas ankstesnio visapusiško prisijungimo prie programos „Horizontas 2020“ ir prieš ją įgyvendintos BP 7 nenutrūkstamumas (Farerų Salos prie bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos yra visapusiškai prisijungusios nuo 2010 m.). Nors pagal ankstesnę bendrąją programą įgyvendinant I ir III ramsčių vieno paramos gavėjo priemones Farerai dėl savo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos struktūros ir masto dalyvavo mažai (daugiausia pagal MVĮ priemonę), didelė ES įnašo dalis buvo skirta bendradarbiavimo veiksmams. Įvertinta, kad šis dalyvavimas naudingas abiem šalims ir teikia ypatingos pridėtinės vertės tokiose teminėse srityse, kaip aplinka, sveikata ir maistas, taip pat vandenynų moksliniai tyrimai. Farerų Salų įnašai į paskutines bendrąsias programas buvo gerokai didesni nei pajamos iš jų. Siūlomame susitarime bus nustatytos teisingos ir subalansuotos Farerų Salų finansinio įnašo sąlygos. Be to, susitarimas bus grindžiamas įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ įgyta patirtimi ir į jį, kaip į ankstesnį asociacijos susitarimą, bus įtraukta abipusiškumo sąlyga, pagal kurią bus užtikrinta, kad Sąjungos tyrėjai ir joje įsisteigę juridiniai asmenys turėtų kuo daugiau galimybių Farerų Salų vidaus teisės aktuose nustatytomis sąlygomis dalyvauti Farerų mokslinių tyrimų ir inovacijų programose, kurios yra lygiavertės bendrajai programai „Europos horizontas“.

               4.TEISINIS PAGRINDAS

                  Rekomenduojamo priimti sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalys.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Farerų Salų susitarimo dėl Farerų Salų dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų ir prisijungimo prie bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ (2021–2027 m.) sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi, siekiant sudaryti susitarimą dėl Farerų Salų dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų ir prisijungimo prie bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ (2021–2027 m.), turėtų būti pradėtos derybos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Europos Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis dėl susitarimo dėl Farerų Salų dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų ir prisijungimo prie bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ (2021–2027 m.).

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti šio sprendimo priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su [SESV 218 straipsnio 4 dalyje nurodytu specialiuoju komitetu].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Europos Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 04 30
            COM(2021) 220 final
            PRIEDAS
            prie
            RekomendacijosTARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Farerų Salų susitarimo dėl Farerų Salų dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų ir prisijungimo prie bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ (2021–2027 m.) sudarymo

               PRIEDAS

               DERYBŲ DĖL Europos Sąjungos ir Farerų Salų SUSITARIMO dėl Farerų Salų dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų ir prisijungimo prie bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ (2021–2027 m.) NURODYMAI

               1.Susitarime turėtų būti nustatytos Farerų Salų dalyvavimo visose Sąjungos programose sąlygos. Juo turi būti:

               (a)užtikrinta tinkama Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir naudos pusiausvyra;

               (b)nustatytos dalyvavimo programose sąlygos ir, be kita ko, apskaičiuoti finansiniai įnašai į atskiras programas ir tų programų administracinės išlaidos. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį šie įnašai turi sudaryti asignuotąsias pajamas;

               (c)trečiajai valstybei nesuteikiami jokie sprendimų dėl Sąjungos programos priėmimo įgaliojimai;

               (d)garantuotos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus.

               2.Šiame susitarime turėtų būti nustatyti bendrieji dalyvavimo visose Sąjungos programose principai. Susitarime turėtų būti numatyta, kad ateityje Farerų Salos prie kitų Sąjungos programų galėtų prisijungti priimant prie šio susitarimo pridedamus protokolus. Tokius protokolus turėtų priimti pagal susitarimą įsteigtas organas.

               3.Su sąlyga, kad įsigalios [Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“], susitarime turėtų būti nustatytos sąlygos, kuriomis Farerų Salos dalyvautų visose bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ (2021–2027 m.) dalyse, įgyvendinamose pagal [Sprendimu .../... dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“] nustatytą specialiąją programą, pasinaudojant Europos inovacijos ir technologijos institutui (EIT) teikiamu finansiniu įnašu. Tos sąlygos turėtų atitikti [Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ ir su ja susijusių dalyvavimo ir sklaidos taisyklių, [data] Europos Parlamento ir Tarybos sprendime XXX dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“] nustatytas sąlygas ir visas kitas su programos įgyvendinimu susijusias taisykles.

               4.Susitarime turėtų būti nustatytas finansinio įnašo, kurį Farerų Salos turėtų mokėti į Sąjungos bendrąjį biudžetą, dydis.

               5.Susitarime turėtų būti nustatyta, kad programos „Europos horizontas“ komiteto veikloje Farerų Salos dalyvauja stebėtojo teisėmis.

               6.Susitarime turėtų būti nustatyta abipusiškumo sąlyga, pagal kurią būtų užtikrinta, kad Sąjungoje įsisteigę juridiniai asmenys turėtų kuo daugiau galimybių abipusiškai dalyvauti lygiavertėje (-ėse) Farerų Salų programoje (-ose).

               7.Susitarime turėtų būti nustatytos su Sąjungos finansavimu susijusios patikimo finansų valdymo taisyklės. Visų pirma, susitarime turėtų būti numatyta tinkama Sąjungos finansinių interesų apsauga, įskaitant pažeidimų (be kita ko, sukčiavimo) prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinkama, administracinių nuobaudų skyrimą ir pinigų susigrąžinimą. Europos Komisija (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimą ir inspektavimą vietoje, o Europos prokuratūra gali tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančias nusikalstamas veikas ir dėl jų vykdyti baudžiamąjį persekiojimą.

               8.Komisija derybų metu turėtų įvertinti galimybę įtraukti nuostatą dėl laikino taikymo.

               9.Susitarimas turėtų derėti su susijusia ES politika ir tikslais.