               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 258 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2015 m. Airijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2015 m. Airijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2015 m. Airijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Airijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį;

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014 m. Airijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Airijos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Reglamentą (ES) Nr. 473/2013
                  5
                Komisija pateikė nuomonę dėl Airijos 2015 m. biudžeto plano projekto
                  6
               ;

               (4)2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  7
               , kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  8
               , kurioje nurodė, kad Airija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

               (6)2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Airijos ataskaitą
                  9
               . Joje įvertinta Airijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Airijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma 2013 m. Airijoje įgyvendinta ES ir TVF finansinės paramos programa, o šiuo metu joje vykdoma priežiūra po minėtos programos įgyvendinimo ir Europos semestro priežiūra. Nors ekonomikos perspektyva akivaizdžiai pagerėjo, toliau reikia atidžiai stebėti tam tikrą riziką, susijusią su dideliu privačiojo ir viešojo sektorių įsiskolinimu, likusiomis finansų sektoriaus problemomis, visų pirma su bankų pelningumu, taip pat darbo rinkos, kuriai būdingas didelis struktūrinis nedarbas, koregavimu;

               (7)2015 m. balandžio 29 d. Airija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 30 d. – 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (8)šiuo metu Airijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje pagal Tarybos nustatytą terminą Vyriausybė planuoja iki 2015 m. panaikinti perviršinį deficitą. Vėliau iki 2019 m. planuojama pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą. Vyriausybė planuoja 2015 m. sumažinti nominalų deficitą iki 2,3 % BVP, o 2019 m. pasiekti 0,7 % BVP perteklių. Remiantis stabilumo programa, numatoma sumažinti valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykį nuo 109,7 % BVP 2014 m. iki 105,0 % BVP 2015 m. ir laipsniškai mažinti toliau iki 89,4 % BVP 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, palankus 2015 m. ir tikėtinas 2016 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognozėmis, numatoma iki 2015 m. laiku ir tvariai panaikinti perviršinį deficitą. Apskaičiuota, kad 2011–2015 m. fiskalinės pastangos yra mažesnės, negu buvo rekomenduota, tačiau diskrecinių priemonių, kurių buvo imtasi pagal programą ir vėliau, apimtis atitinka reikalaujamą apimtį. Darant prielaidą, kad perviršinis deficitas bus panaikintas laiku ir panaikinimas bus ilgalaikis, kaip planuota, nuo 2016 m. Airijai bus taikoma pakto prevencinė dalis. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai ir padaryta pažanga siekiant vidutinio laikotarpio tikslo nuo 2016 m., kol kas nėra pakankamai tiksliai išdėstytos. Todėl atsižvelgiant į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, regis, kyla rizika, kad 2016 m. bus gerokai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, taip pat tais metais reikės taikyti papildomų struktūrinių priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Airija neatitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (9)vykdant mokesčių reformas prisidėta prie fiskalinio koregavimo, tačiau reikėtų dar labiau sumažinti iškraipymą, pagerinti mokesčių sistemos veiksmingumą, padidinti augimą ir ekologiškumą. Nekilnojamojo turto mokestis pakeistas periodiniu mokesčiu, tačiau mokesčio bazė tebėra santykinai siaura, nes tam tikras negyvenamosios paskirties nekilnojamasis turtas neįtrauktas į apmokestinamą turtą. Darbo jėgos apmokestinimas galėtų būti paprastesnis – socialinių įmokų sistema yra sudėtinga. Vartojimo ir aplinkosaugos mokesčių bazės ribojamos sumažintais tarifais ir išimtimis. Dėl nulinio arba sumažinto pridėtinės vertės mokesčio tarifo, palyginti su ES vidurkiu, mažėja šio mokesčio veiksmingumas, taip pat atrodo, kad neatliekamas sistemingas tokio mokesčio išlaidų vertinimas. Dar reikia pagerinti aplinkosaugos mokesčių priemonių veiksmingumą ir nebeteikti aplinkai kenksmingų subsidijų. Vėliausiems taisyklių dėl gyvenamosios vietos mokesčių tikslais pakeitimams pritariama, nors jų poveikiui įvertinti gali prireikti laiko. Pastaraisiais metais pradėtos vykdyti pagrindinės fiskalinės sistemos reformos. Tikimasi, kad naujosios taisyklės ir procedūros, visų pirma vidutinio laikotarpio išlaidų sistema, bus priemonė, apsauganti nuo procikliškos fiskalinės politikos, o jų svarba fiskaliniam tvarumui – itin didelė. Tačiau pagal dabartines taisykles Vyriausybė turi didelę veiksmų laisvę keisti viršutines išlaidų ribas, neatsižvelgdama į iš anksto nustatytas nenumatytas išlaidas, todėl vidutinio laikotarpio biudžeto planai nėra tvirti;

               (10)valstybės išlaidos sveikatos priežiūrai yra palyginti didelės, nors visuomenės sveikatos būklės rodikliai iš esmės nėra geresni už kitų ES šalių. Pastaraisiais metais šios išlaidos tapo veiksmingesnės. Tačiau reikia didesnių struktūrinių sveikatos sistemos reformų, kad būtų sustabdytas numatomas išlaidų didėjimas ir senėjant visuomenei išlaikyti palankūs sveikatos priežiūros rezultatai. Vidutiniu laikotarpiu Airija siekia taikyti vienpakopę visuotinio sveikatos draudimo sistemą ir vykdo reformas pagal Ateities sveikatos priežiūros strategiją. Siekiant išspręsti tam tikras neatidėliotinas problemas ir pagerinti išlaidų efektyvumą vykdomi tarpiniai veiksmai įvedant visuotinį sveikatos draudimą. Efektyvus e. sveikatos priemonių įdiegimas, veikla pagrįstas finansavimas ir geresnė receptų išrašymo praktika – tai nemenkos galimybės padidinti išlaidų efektyvumą. Taip pat būtų galima sumažinti valstybės išlaidas vaistams, visų pirma patentuotiems, nes, palyginti su ES vidurkiu, šios išlaidos yra daug didesnės;

               (11)palyginti su ES, Airijoje žmonių, gyvenančių mažo darbo intensyvumo namų ūkiuose, dalis yra didžiausia. Dėl to kyla rimtų socialinių problemų ir didėja vaikų skurdo rizika. Kadangi mažas darbo intensyvumas daro ypač didelį poveikį nepilnoms šeimoms, vaikų, gyvenančių mažo darbo intensyvumo namų ūkiuose, dalis yra beveik tris kartus didesnė už ES vidurkį. Keičiant kai kurių socialinių pašalpų mokėjimą ir taip siekiant išspręsti neveiklumo spąstų židinių problemą padaryta tam tikra pažanga. Vis dėlto galimybės naudotis vaikų priežiūros visą dieną paslaugomis yra ribotos, šios paslaugos yra brangios, todėl tai trukdo moterims ir vienišam tėvui arba motinai dalyvauti darbo rinkoje;

               (12)gerėjant makroekonominei aplinkai bendra MVĮ padėtis pagerėjo, tačiau finansinė būklė yra labai skirtinga; palyginti nedidelė MVĮ dalis kol kas turi problemų dėl buvusių sunkumų, o sektoriaus dėmesys sutelktas į tolesnį finansinio įsiskolinimo mažinimą. Kreditų paklausa taip pat ima atsigauti. MVĮ toliau labai priklauso nuo bankų teikiamo finansavimo investicijoms, o nebankiniai finansavimo šaltiniai santykinai nėra gerai išplėtoti. Kadangi atsigavimas įgauna pagreitį ir atsigauna vidaus paklausa, jeigu nebus tinkamai pagerinti kredito kanalai ir diversifikuoti finansavimo šaltiniai, greičiausiai padidės pasiūlos apribojimai;  tai itin svarbu investicijoms ir augimo perspektyvai. Buvo imtasi svarbių politikos iniciatyvų siekiant remti MVĮ galimybes naudotis finansavimu ir pasiūlyti naujų ilgesnės trukmės produktų. Vykdant šias iniciatyvas buvo įsteigta Airijos strateginė bankų korporacija, Airijos strateginis investicijų fondas, taip pat kitos struktūros. Tačiau kai kurių iš šių struktūrų naudojimas kol kas nedidelis, o Airijos strateginės bankų korporacijos ir Airijos strateginio investicijų fondo veiksmingumą ir poveikį galima vertinti tik atsižvelgiant į patirtį;

               (13)Airija padarė didelę pažangą restruktūrizuodama, mažindama ir rekapitalizuodama vietos bankus. Bankų finansavimo rodikliai grįžo į normalią būklę, o pelningumas toliau gerėja.  Tačiau problemos dėl buvusių sunkumų tebėra itin svarbios. Neveiksnių paskolų kiekis mažėja lėtai ir toliau silpnina bankų pajėgumą remti ekonomikos atsigavimą. 2014 m. ketvirtajame ketvirtyje tokios trijų pagrindinių vietos bankų paskolos sudarė 23,2 % visų paskolų – tai vienas didžiausių procentinių dydžių ES. Nors bankai toliau laikosi hipotekinių įsiskolinimų problemų sprendimo tikslų, toliau kaupiasi ilgalaikiai įsiskolinimai (daugiau kaip 720 dienų) – 2014 m. ketvirtajame ketvirtyje jų padaugėjo iki 9,8 % visų paskolos likučių. Įgyvendinant tvarius restruktūrizavimo sprendimus daroma pažanga; balandžio mėn. Airijos centrinis bankas pareikalavo, kad iki 2015 m. pabaigos bankai taikytų sprendimus didžiajai paskolų gavėjų daugumai. Tačiau bankai labai priklauso nuo standartinių savivaržos būdų, apimančių pagrindinės sumos arba palūkanų mokėjimų atidėjimą, bet ne jų sumažinimą. Bankai taip pat labai priklauso nuo teisminių procedūrų, kaip vieno iš būdų įtikinti įsiskolinusius klientus įsipareigoti. Planas pradėti taikyti centrinį kreditų registrą įgyvendinamas lėtai, nors jis yra labai svarbus siekiant gerinti priežiūrą, kreditų garantavimą ir rizikos valdymą;

               (14)nuo 2013 m. darbo rinkos padėtis gerėjo – privačiajame sektoriuje vėl buvo kuriamos darbo vietos ir nuolat mažėjo nedarbas. Vis dėlto nedarbo lygis dar yra didelis, o ilgalaikis nedarbas tebėra rimta problema. Yra rizika, kad tam tikras ciklinis nedarbas gali tapti struktūrinis, kadangi perbalansuojant ekonomiką atsirado gebėjimų pasiūlos ir paklausos neatitiktis. Jaunimo nedarbas kol kas yra daug didesnis negu laikotarpiu prieš krizę. Pastaraisiais metais vykdant aktyvumo skatinimo reformas padaryta didelė pažanga, tačiau tam tikrų abejonių toliau kelia dabartinių aktyvumo skatinimo politikos krypčių ir mokymo programų veiksmingumas, taip pat užimtumo tarnybų gebėjimas pasiekti reikalingo masto rezultatus. Neseniai pradėta įgyvendinti iniciatyva „JobPath“ – teigiamas pokytis,  tačiau jos veiksmingumą dar reikės patikrinti. Anksčiau tolesnio mokymosi ir rengimo sistema buvo neveiksminga ugdant tokius gebėjimus, kurie būtų reikalingi perbalansavus ekonomiką, o reformos pradėtos tik neseniai;

               (15)teisinių paslaugų išlaidos tebėra didelės ir jas dar reikia pakoreguoti pagal kitas profesines paslaugas. Koreguoti yra svarbu, nes teisinės paslaugos – indėlis į visus ekonomikos sektorius, o jų išlaidos daro poveikį Airijos konkurencingumui. Teisinių paslaugų reguliavimo sistemos reforma siekiant didinti konkurenciją ir mažinti išlaidas – ilgalaikis projektas, kurį vykdyti įsipareigojo valdžios institucijos. Tačiau Teisinių paslaugų reguliavimo įstatymo projektas, paskelbtas 2011 m., dar nepriimtas. Be to, faktiškai sumažinti išlaidas galima tik išlaikant planuojamos reguliavimo sistemos konkurenciją didinančias ir išlaidas mažinančias nuostatas ir įtraukiant šias nuostatas į taisykles, kurias nustatys Teisinių paslaugų reguliavimo tarnyba, kuri bus netrukus įsteigta. Taigi Komisija atsižvelgdama į Europos semestrą toliau stebės pažangą šioje srityje;

               (16)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Airijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Airija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Airijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (17)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Airijos stabilumo programą ir savo nuomonę
                  10
                visų pirma pateikė 1–2 rekomendacijose;

               (18)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 4 rekomendacijose;

               (19)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Airija taip pat turėtų užtikrinti visišką tų rekomendacijų įgyvendinimą laiku,

               REKOMENDUOJA Airijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti tvarų perviršinio deficito panaikinimą 2015 m. Pasiekti, kad 2016 m. fiskalinis koregavimas būtų 0,6 % BVP siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Panaudoti nenumatytą pelną, gautą esant geresnėms, negu tikėtasi, ekonominėms ir finansinėms sąlygoms, kad būtų paspartintas deficito ir skolos mažinimas. Apriboti veiksmų laisvę pakeisti viršutines išlaidų ribas viršijant konkrečias iš anksto nustatytas nenumatytas išlaidas. Išplėsti mokesčių, įskaitant pridėtinės vertės mokestį, bazę ir peržiūrėti jų išlaidas.

               2.Imtis priemonių, kad būtų padidintas sveikatos priežiūros sistemos išlaidų efektyvumas, be kita ko, mažinant išlaidas patentuotiems vaistams ir laipsniškai įgyvendinant tinkamą receptų išrašymo praktiką. Į visą sveikatos sistemą įdiegti veikla grindžiamą finansavimą.

               3.Imtis veiksmų siekiant padidinti namų ūkių darbo intensyvumą ir spręsti vaikų skurdo rizikos problemas laipsniškai nutraukiant pašalpas ir papildomas išmokas vėl įsidarbinus ir gerinant galimybes naudotis vaikų priežiūros visą dieną paslaugomis už prieinamą kainą.

               4.Iki 2015 m. pabaigos užbaigti ilgalaikius didžiosios daugumos hipotekinių įsiskolinimų restruktūrizavimo sprendimus ir sustiprinti Airijos centrinio banko vykdomos stebėsenos tvarką. Užtikrinti, kad paskolų restruktūrizavimo sprendimai sunkumų patiriančioms MVĮ ir likusios komercinio nekilnojamojo turto paskolos būtų tvarūs dar kartą įvertinus bankų veiklos rezultatus pagal jų nustatytus tikslus.  Imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad iki 2016 m. pradėtų veikti centrinis kreditų registras.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 258.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  OL L 140, 2013 5 27, p. 11.

                     (6)
                  COM(2014) 8803 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 27 final.

                     (10)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 514 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Lietuvos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Lietuvos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Lietuvos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje Lietuva nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2017 m. kovo 9–10 d., o Taryba ją priėmė kovo 21 d.
                  6
               ;

               (2)kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Lietuva turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytoje 2 rekomendacijoje;

               (3)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Lietuvos ataskaita
                  7
               . Joje įvertinta Lietuvos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Lietuvos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (4)2017 m. balandžio 27 d. Lietuva pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą, o 2017 m. balandžio 28 d. – 2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  8
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  9
               ;

               (6)šiuo metu Lietuvai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2017 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominaliojo balanso pagerėjimą nuo 0,4 % BVP deficito 2017 m. iki 1,3 % BVP pertekliaus 2020 m. Numatyta, kad vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, t. y. 1 % BVP struktūrinio deficito, bus laikomasi su atsarga visą programos laikotarpį. Į leistą koregavimo planą 2016 m. įtraukta sisteminė pensijų reforma. 2017 m. į jį įtrauktos papildomos svarbios struktūrinės darbo rinkos ir pensijų reformos. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 40,2 % BVP 2016 m. iki 33,8 % 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Vis dėlto priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus pertekliaus tikslus 2017 m. ir vėliau, nėra pakankamai konkretizuotos;

               (7)2017 m. stabilumo programoje Lietuva paprašė leisti taikyti laikiną 0,5 % BVP nuokrypį pagal prevencinę dalį. Šį prašymą ji pateikė pagal Bendrai sutartą poziciją dėl lankstumo taikant Stabilumo ir augimo paktą, kurią 2016 m. vasario mėn. patvirtino ECOFIN taryba, atsižvelgdama į svarbių struktūrinių reformų, turinčių teigiamą poveikį ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui, planuojamą įgyvendinimą. Visų pirma reformos yra susijusios su pensijų sistemos tvarumo didinimu taikant aiškesnę indeksavimo tvarką ir palaipsniui ilginant pensijų draudimo stažą, tačiau reformomis dar nenustatytas automatinis pensinio amžiaus ir vidutinės tikėtinos gyvenimo trukmės susiejimas. Be to, reformomis modernizuojami darbo santykiai: įvedamos naujos rūšies darbo sutartys, sutrumpinami įspėjimo dėl atleidimo iš darbo terminai, nustatomos mažesnės išeitinės išmokos ir lankstesnis darbo laiko reguliavimas. Reformomis taip pat padidinama nedarbo ir socialinio draudimo išmokų aprėptis ir adekvatumas, išplečiama aktyvios darbo rinkos politikos taikymo sritis ir mažinamas nelegalaus ir neapdrausto darbo lygis. Valdžios institucijų vertinimu, reformos turi teigiamą poveikį viešųjų finansų tvarumui, nes ilguoju laikotarpiu per metus leistų vidutiniškai sutaupyti iki 3,8 % BVP išlaidų pensijoms, o vykdant su darbo rinka susijusią reformą vidutinio metinio užimtų asmenų skaičiaus padidėjimas galėtų būti iki 10 % ir tai yra iš esmės tikėtina prielaida. Todėl visiškai ir laiku įgyvendinta ši reforma turės teigiamą poveikį viešųjų finansų tvarumui. Tuo remiantis šiuo metu Lietuva gali būti vertinama kaip atitinkanti reikalavimus, kad 2017 m. galėtų pasinaudoti prašytu laikinu nuokrypiu, su sąlyga, kad ji tinkamai įgyvendins sutartas reformas, kurių įgyvendinimas bus stebimas per Europos semestrą. Vis dėlto atsižvelgiant į poreikį užtikrinti, kad toliau būtų laikomasi minimalaus kriterijaus (t. y. 1,5 % BVP struktūrinio deficito), ir į anksčiau leistą ribą (0,1 % BVP) pagal sisteminės pensijų reformos išlygą, šiuo metu Lietuva gali būti vertinama kaip atitinkanti reikalavimus, kad 2017 m. galėtų taikyti papildomą laikiną 0,4 % BVP nuokrypį, tai yra kiek mažiau nei prašytas 0,5 % BVP dydis;

               (8)2016 m. liepos 12 d. Taryba Lietuvai rekomendavo užtikrinti, kad 2017 m. nuokrypis nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo neviršytų leidžiamos ribos, siejamos su sistemine pensijų reforma
                  10
               . Atsižvelgiant į 2016 m. leistas ribas, siejamas su pensijų reforma, ir 2017 m. leistą laikiną nuokrypį, siejamą su struktūrinių reformų įgyvendinimu, struktūriniam balansui 2017 m. būtų leidžiama pablogėti 1,3 % BVP. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Lietuva 2017 m. laikysis šio reikalavimo. 2018 m. Lietuva turėtų pasiekti savo vidutinio laikotarpio tikslą, atsižvelgiant į su sisteminės pensijų reformos įgyvendinimu siejamą ribą, kurią leista taikyti 2016 m., ir su struktūrine reforma siejamą ribą, kurią leista taikyti 2017 m., nes laikini nuokrypiai galioja trejų metų laikotarpį. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, tai atitinka didžiausią grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalųjį augimą, sudarantį 6,4 proc. BVP 2018 m. ir atitinkantį -0,6 % BVP struktūrinio balanso pablogėjimą. Jeigu politika nesikeis, Lietuva 2018 m. turėtų laikytis šio reikalavimo. Apskritai Taryba mano, kad 2017 ir 2018 m. Lietuva turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas;

               (9)paskutinį kartą padidinus neapmokestinamąjį pajamų dydį, per kelerius pastaruosius metus iš esmės sumažėjo mokesčių našta mažas pajamas gaunantiems asmenims ir dabar ji yra artima ES vidurkiui. Tačiau kompensacinis mokesčių didinimas buvo ribotas, todėl mokestinės pajamos, kaip BVP dalis, tebėra tarp mažiausių ES ir tai riboja Lietuvos gebėjimą spręsti savo socialines problemas. Mažas mokestines pajamas lemia santykinai didelė šešėlinės ekonomikos dalis ir santykinai mažos pajamos iš aplinkosaugos ir kapitalo mokesčių;

               (10)nors per kelerius pastaruosius metus Lietuva padarė pažangą gerindama PVM surinkimą, PVM nepriemoka Lietuvoje yra tarp didžiausių ES. Prasto mokesčių surinkimo problemą gilina tai, kad darbo užmokestis nėra pakankamai deklaruojamas. Pagerinus mokestinių prievolių vykdymą padidėtų biudžeto pajamos, mokesčių sistemos teisingumas ir ekonomikos efektyvumas;

               (11)pagyvenusių išlaikomo amžiaus žmonių koeficientas didės dar sparčiau ir numatoma, kad pagal galiojančias pensijų taisykles išlaidos pensijoms, kaip BVP dalis, iki ketvirtojo dešimtmečio pabaigos padidės maždaug 50 %. Siekiant apriboti spaudimą, kurį viešiesiems finansams sukels išlaidos pensijoms, labai svarbu pensijų išmokas susieti su vidutine tikėtina gyvenimo trukme;

               (12)Lietuva atidėjo naujojo Darbo kodekso ir kitų teisės aktų dėl naujojo socialinio modelio įsigaliojimą. Tai šaliai suteikia progą užtikrinti tinkamą lankstumo ir apsaugos pusiausvyrą darbo santykiuose. Didelė žmonių, kuriems gresia skurdas arba socialinė atskirtis, dalis ir didėjanti pajamų nelygybė tebėra svarbūs iššūkiai Lietuvai. 20 % turtingiausių namų ūkių ir 20 % skurdžiausių namų ūkių pajamų santykis padidėjo nuo 5,3 2012 m. iki 7,5 2015 m. ir yra antras pagal dydį ES. Tai kenkia ekonomikos augimui, makroekonominiam stabilumui ir įtraukios visuomenės plėtrai. Šiuo metu minimalios socialinės apsaugos sistema šis uždavinys nėra veiksmingai sprendžiamas, nes išlaidos socialinei apsaugai yra nedidelės. Be to, pajamų, skaičiuojamų prieš mokesčius bei socialinius pervedimus ir po jų, nelygybės skirtumas yra vienas iš mažiausių ES. Vis dėlto kova su skurdu ir socialine atskirtimi yra vienas svarbiausių klausimų Vyriausybės darbotvarkėje. Teisės aktuose dėl naujojo socialinio modelio numatyta didinti nedarbo išmokų aprėptį ir adekvatumą, taip pat vyksta tam tikros diskusijos socialinės paramos adekvatumo didinimo klausimais. Šiuos svarbius sprendimus dar reikia priimti ir įgyvendinti. Spręsdama pagyvenusių žmonių skurdo problemą, 2016 m. Lietuva savo pensijų teisės aktus papildė indeksavimo mechanizmu, kuris gali būti naudojamas pensijų adekvatumui padidinti;

               (13)svarbu, kad Lietuva spręstų jai kylančius su gebėjimais susijusius uždavinius ir šalintų neigiamus darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus mažėjimo padarinius. Pakankamų pagrindinių gebėjimų neturinčių moksleivių dalis tebėra didelė. Nepaisant didelės tretinį išsilavinimą įgijusių asmenų dalies, aukštojo mokslo sistemą silpnina žemi kokybės standartai ir finansinės paskatos, kuriomis veikiau remiamas nesaikingumas ir neefektyvumas, o ne skatinama siekti rezultatų. Turėtų būti dedamos pastangos užtikrinti aukštos kokybės mokymą visais švietimo sistemos lygmenimis (be kita ko, pertvarkant karjeras ir darbo sąlygas). Tai yra labai svarbu norint išspręsti prastų mokymosi rezultatų ir švietimo sistemos trūkumų problemą ir užtikrinti aukštojo mokslo kokybę (tam, be kita ko, reikia pradėti skirti finansavimą pagal rezultatus ir konsoliduoti aukštojo mokslo įstaigas). Vis dar žemas suaugusiųjų mokymosi lygis Lietuvoje mažina darbo rinkos reformų veiksmingumą ir trukdo ugdyti kvalifikuotesnę darbo jėgą. Lietuva įdėjo daug pastangų, kad padidintų viešai teikiamų mokymosi galimybių pasiūlą ir aktualumą, tačiau kol kas šios pastangos apčiuopiamų rezultatų nedavė. Kad dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi programose lygis taptų aukštesnis ir tvaresnis, Lietuvai taip pat reikia skatinti žmones pradėti mokytis bei teikti daugiau paskatų darbdaviams, kad jie suteiktų mokymosi galimybių savo darbuotojams;

               (14)mažos ir vidutinės kvalifikacijos asmenų nedarbo lygis vis dar aukštesnis už ES vidurkį. Aukštas neįgaliųjų skurdo lygis iš dalies susijęs su jų menka integracija darbo rinkoje. Lietuvos aktyvios darbo rinkos politikos priemonių vaidmuo padedant žmonėms vėl patekti į darbo rinką šiuo metu yra ribotas. Lietuva turi dar nemažai nuveikti, kad jos darbo rinka taptų įtraukesnė, pvz., be kitų dalykų, siūlyti daugiau paramos priemonių neįgaliesiems. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad reikia plėsti remiamąjį įdarbinimą ir Profesinės reabilitacijos programą bei didinti reabilitacijai skirto finansavimo prieinamumą. Neseniai priimtu Užimtumo įstatymu galima pagerinti aktyvios darbo rinkos politikos priemonių teikimą;

               (15)per kelerius pastaruosius metus Lietuva padarė pažangą gerindama socialinį dialogą. Socialiniai parneriai aktyviai dalyvauja diskusijose dėl naujojo Darbo kodekso ir naujojo socialinio modelio, o Vyriausybė priėmė socialinio dialogo stiprinimo veiksmų planą. Juo siekiama ugdyti socialinių parnerių gebėjimus, remti kolektyvines derybas ir gerinti socialinį dialogą visais lygmenimis;

               (16)Lietuvoje sveikatos priežiūros rezultatai tebedaro didelį neigiamą poveikį potencialiai darbo jėgos pasiūlai ir darbo našumui. Nors dedama pastangų pereiti prie ekonomiškesnių sveikatos priežiūros rūšių, sveikatos priežiūros sistemos rezultatus vis dar menkina pernelyg didelis naudojimasis stacionarine priežiūra ir nedidelės išlaidos prevencijai bei visuomenės sveikatai. Mokėjimai savo lėšomis yra labai dideli, ypač už vaistus;

               (17)neigiami demografiniai pokyčiai reiškia, kad augimas vis labiau priklausys nuo darbo našumo. 2000–2015 m. Lietuvos darbo našumo augimo rodikliai buvo vieni aukščiausių tarp ES valstybių narių, tačiau pastaruoju metu augimo tempas sulėtėjo. Lietuvos viešosios investicijos yra prastai planuojamos ir menkai susiejamos su šalies strateginiais tikslais. Viešojo sektoriaus MTTP intensyvumas padidėjo ir jo vertė 2015 m. kiek viršijo ES vidurkį, o verslo MTTP intensyvumas vis dar atsilieka. Įsisenėjusias mokslinių tyrimų ir inovacijų problemas siekiama spręsti 2016 m. priimtomis Lietuvos mokslo ir inovacijų politikos kaitos gairėmis. Jomis skatinama pertvarkyti institucinę MTTP finansavimo sistemą, konsoliduoti mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo įstaigų, slėnių ir technologijų parkų potencialą ir pagerinti politikos koordinavimą, stebėjimą ir vertinimą. Lietuva padarė tam tikrą pažangą remdama alternatyvius finansavimo šaltinius. Šalis padėjo sukurti kelis rizikos kapitalo ir parengiamojo etapo kapitalo fondus. Vyriausybė taip pat neseniai priėmė sutelktinio finansavimo įstatymą;

               (18)teismus pasiekiančių kyšininkavimo bylų skaičius per kelerius pastaruosius metus tolygiai auga ir tai rodo, kad Lietuva deda daugiau pastangų kovoti su korupcija. Tačiau kai kuriose svarbiose srityse, kaip antai sveikatos priežiūros ir viešųjų pirkimų, nuostatos dėl kovos su smulkia ir aukšto lygio korupcija praktiškai taikomos ne visada. Sveikatos priežiūros sektoriuje dažna neoficialių mokėjimų gydytojams praktika. Viešųjų pirkimų, ypač vykdomų savivaldybių lygmeniu, skaidrumas nepakankamas. Be to, silpna informatorių apsauga atgraso nuo informavimo apie galimus pažeidimus viešajame ir privačiajame sektoriuose. Kovos su korupcija programoje Vyriausybė pirmenybę teikia kovai su korupcija sveikatos priežiūros sektoriuje. Be to, siekdama mažinti korupcijos riziką ir interesų konfliktų galimybę nedidelės vertės viešuosiuose pirkimuose Vyriausybė įpareigojo perkančiąsias organizacijas internete skelbti informaciją apie paskelbtus konkursus, konkursą laimėjusius dalyvius ir skirtas sutartis. Vis dėlto, siekiant užtikrinti šios politikos įgyvendinimą, būtina nuolatinė stebėsena;

               (19)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lietuvos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Lietuva ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lietuvos politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (20)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė
                  11
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Lietuvai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Vykdyti fiskalinę politiką pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimus, tai reiškia, kad 2018 m. reikia toliau laikytis vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, atsižvelgiant į su sisteminės pensijų reformos įgyvendinimu siejamą ribą ir į leistą laikiną nuokrypį, atitinkantį su struktūrinės reformos įgyvendinimu siejamą ribą. Gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir plėsti mokesčių bazę, pereinant prie šaltinių, kurių apmokestinimas mažiau kenkia augimui. Imtis spręsti vidutinio laikotarpio fiskalinio tvarumo problemą, susijusią su pensijomis.

               2.Taikyti veiksmingas aktyvios darbo rinkos politikos priemones ir skatinti suaugusiųjų mokymąsi ir taip spręsti kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemas, taip pat gerinti švietimo rezultatus atlyginant už mokymo ir aukštojo švietimo kokybę. Gerinti sveikatos priežiūros sistemos rezultatus: gerinti ambulatorinę priežiūrą, ligų prevenciją ir didinti paslaugų įperkamumą. Padidinti minimalios socialinės apsaugos sistemos adekvatumą.

               3.Imtis priemonių našumui didinti: didinti viešųjų investicijų efektyvumą ir jas geriau susieti su šalies strateginiais tikslais.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 514 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 80 final.

                     (8)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Lietuvai leidžiama nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2017 m. ir 2018 m. atsižvelgiant į 2016 m. leistą ribą pagal sisteminės pensijų sistemos išlygą, nes laikini nuokrypiai galioja trejų metų laikotarpį.

                     (11)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 251 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, bendrų ekonominės politikos gairių įgyvendinimo

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, bendrų ekonominės politikos gairių įgyvendinimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)siekiant išlaikyti ir sustiprinti euro zonos vystymąsi reikia nuolatinių politinių pastangų, kuriomis būtų remiamas subalansuotas koregavimas privačiajame ir viešajame sektoriuose ir didinamas ekonomikos augimo potencialas vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. Euro zonos ekonomika toliau atsigauna, tačiau atsigavimą stabdo pastarojo meto ekonomikos ir finansų krizių padariniai, įskaitant vykstantį išorės balanso atkūrimą, didelę valstybės bei privačiojo sektoriaus skolą ir su tuo susijusį spaudimą mažinti finansinį įsiskolinimą, struktūrinį nelankstumą nacionalinėse darbo ir produktų rinkose, didelį nedarbą ir mažą pasitikėjimą, taip pat nuolatinį investicijų trūkumą. Iki šiol padaryta pažanga įgyvendinant konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose numatytas reformas yra nepakankama;

               (2)euro zona yra daugiau nei jos narių suma. Euro zonos narių ekonomika glaudžiai susijusi tarpusavyje, todėl būtina labiau koordinuoti fiskalinę, finansų ir struktūrinę politiką. Politikos kryptis euro zonos lygiu turėtų skatinti ekonomikos augimą ir kartu užtikrinti, kad nebūtų keliamas pavojus pažangai, padarytai vykdant perbalansavimą. Euro zonos valstybėms narėms tenka ypatinga atsakomybė veiksmingai įgyvendinti valdymo sistemą, kuri pastaraisiais metais buvo labai sustiprinta. Tam reikia didesnio tarpusavio spaudimo siekiant remti nacionalinių reformų įgyvendinimą ir užtikrinti fiskalinį apdairumą. Taip pat reikia išsamiau vertinti nacionalines reformas euro zonos atžvilgiu, internalizuoti galimą šalutinį poveikį ir skatinti vykdyti tinkamam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui itin svarbių sričių politiką;

               (3)plataus užmojo struktūrinių reformų, kuriomis būtų modernizuojama ekonomika, skatinamas konkurencingumas ir didinamas augimo potencialas, euro zonoje įgyvendinta vis dar nepakankamai. Skirtingų valstybių narių disbalanso mastas iki krizės, padėtis verslo cikle ir turimos fiskalinio manevravimo galimybės gerokai skiriasi. Nepaisant pagerėjusios padėties darbo rinkose ir tam tikros pažangos įgyvendinant reformas, skirtas darbo rinkų atsparumui didinti, nedarbo lygis išlieka aukštas ir yra pavojus, kad įsitvirtins ilgalaikis nedarbas, o dėl to socialinė padėtis pažeidžiamiausiose šalyse dar pablogės. Išorės balanso atkūrimas vykdomas, tačiau pažanga yra nevienoda ir didelis einamosios sąskaitos perteklius dar nekoreguojamas. Plataus užmojo darbo ir produktų rinkų struktūrinės reformos paskatintų reikalingą ekonominį koregavimą euro zonoje ir sustiprintų ekonomikos augimą šalyse, kurios jas įgyvendina. Reformos, kurias įgyvendinant didinamas užimtumas ir mažinamos vartotojų kainos, taip pat padeda užtikrinti didesnę socialinę įtrauktį. Jei struktūrinės reformos įgyvendinamos bendrai visose valstybėse narėse, dėl teigiamo šalutinio poveikio per prekybos ir finansų kanalus jos gali būti naudingos visai euro zonai. Jos taip pat paskatintų pasirinkti tinkamą politiką likusioje euro zonos dalyje. Euro grupė per temines diskusijas gali paremti šį procesą įvertindama reformas ir jų poveikį visai euro zonai ir atlikdama jų lyginamąją analizę. Tai galima padaryti mokantis iš geriausios praktikos pavyzdžių, susitariant dėl bendrų geros reformos principų ir darant tarpusavio spaudimą. Atsižvelgiant į nacionalinio lygmens koregavimo procesą ir visos euro zonos veikimą, labai svarbu nuolat stebėti reformų pažangą valstybėse narėse, kuriose susidaręs perviršinis disbalansas ir kuriose dėl disbalanso reikia imtis ryžtingų veiksmų;

               (4)vienas iš pagrindinių euro zonai kylančių politikos uždavinių – mažinti valdžios sektoriaus skolą prisiimant fiskalinę atsakomybę. Dėl pastarųjų metų konsolidavimo pastangų euro zonos fiskalinė padėtis pagerėjo, tačiau fiskalinė politika dar nepakankamai gerai koordinuojama. Kai kurios euro zonos valstybės narės dar turi tęsti fiskalinį koregavimą, kad būtų sumažinti itin aukšti skolos lygiai. Kitos šalys turi daugiau veiksmų laisvės ir galėtų ja naudotis, kad padidintų vidaus paklausą, daugiausia dėmesio skirdamos investicijoms. Tai paskatintų ne tik vidaus, bet ir visos euro zonos ekonomikos augimą. Stabilumo ir augimo pakto taisyklėse įtvirtintas lankstumas leidžia valstybėms narėms palengvinti struktūrines reformas ir investicijas, laikantis bendrai sutartų taisyklių. Fiskalinės strategijos kol kas nėra pakankamai palankios ekonomikos augimui. Kalbant apie pajamas, nepaisant geresnio koordinavimo Euro grupėje, dar yra galimybių didinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir mažinti darbo mokesčių pleištą. Kalbant apie išlaidas, daugiau dėmesio reikia skirti išsamia sąnaudų ir naudos analize pagrįstoms viešosioms investicijoms ir kitoms viešosioms išlaidoms, turinčioms stiprų ir teigiamą poveikį augimui. Išlaidų peržiūra parodė, kad reikia didinti viešojo administravimo veiksmingumą. Šį procesą paskatins gerai veikiančios nacionalinės fiskalinės sistemos;

               (5)finansų rinkos sąlygos euro zonoje gerėja, tačiau privačiajam sektoriui ir toliau skolinama vangiai, o finansų rinkos tebėra susiskaidžiusios. Todėl euro zonoje stabdomos investicijos. Dėl šių priežasčių susidarė didelis investicijų atotrūkis, nors tiek materialių, tiek nematerialių investicijų poreikis išlieka. ES investicijų planas suteikia galimybių sutelkti investicijas ir jas produktyviai panaudoti. Tačiau Investicijų plano ir ECB plataus masto turto įsigijimo programos poveikis bus didesnis, jei kartu platesnio masto finansų sektoriuje bus imtasi priemonių atkurti kreditų srautus, stiprinti kapitalo rinkas ir skatinti ilgalaikį ekonomikos finansavimą. Bankų sąjunga jau baigiama kurti, taikant bendrą taisyklių sąvadą ir nuoseklų reguliavimo metodą. Geriau integruotos ir veiksmingesnės kapitalo rinkos leistų sutelkti daugiau lėšų investicijoms finansuoti, Europos ekonomika taptų mažiau priklausoma nuo bankų, o jos finansinės struktūros – geriau subalansuotos ir stabilesnės;

               (6)nepaisant pastarojo meto laimėjimų stiprinant EPS struktūrą, dabartiniai iššūkiai skatina siekti pažangos ir užbaigti ją kurti. Norint toliau tobulinti EPS reikės laipsniško metodo, kurį taikant drausmė būtų derinama su solidarumu. Komisijos pirmininkas kartu su Europos Vadovų Tarybos, Europos Parlamento, Europos Centrinio Banko ir Euro grupės pirmininkais parengs tolesnius geresnio ekonomikos valdymo euro zonoje veiksmus,

               REKOMENDUOJA 2015–2016 m. euro zonos valstybėms narėms Euro grupėje imtis šių veiksmų:

               1.Naudotis tarpusavio spaudimu siekiant skatinti struktūrines reformas, kurios sudarytų geresnes sąlygas sumažinti didelę vidaus ir išorės skolą ir remti investicijas. Reguliariai vertinti reformų rezultatus valstybėse narėse, kuriose susidaręs didelis disbalansas. Tęsti reguliarų struktūrinių reformų teminį vertinimą. Iki 2016 m. pavasario priimti sprendimus dėl tolesnių veiksmų koordinuojant pastangas mažinti didelį darbo mokesčių pleištą ir reformuoti paslaugų rinkas.

               2.Koordinuoti fiskalinę politiką siekiant užtikrinti, kad bendra euro zonos fiskalinės politikos kryptis atitiktų riziką tvarumui ir ciklo sąlygas. Iki 2016 m. pavasario surengti temines diskusijas dėl viešųjų finansų kokybės gerinimo ir tvarumo didinimo, daugiausia dėmesio skiriant tokiems prioritetams kaip materialios ir nematerialios investicijos nacionaliniu ir ES lygmenimis ir pastangoms užtikrinti, kad mokesčių sistemos būtų palankesnės augimui. Stebėti, ar efektyviai veikia neseniai sustiprintos nacionalinės fiskalinės sistemos.

               3.Užtikrinti, kad būtų laiku įgyvendinti tolesni veiksmai, susiję su Europos Centrinio Banko atliktu išsamiu įvertinimu, įgyvendinta Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyva, baigtas Tarpvyriausybinio susitarimo dėl Bendro pertvarkymo fondo ratifikavimo procesas ir 2016 m. sausio mėn. Fondas pradėtų veikti visu pajėgumu. Skatinti imtis priemonių, kuriomis būtų stiprinamas rinka grindžiamas finansavimas, sudaromos geresnės sąlygos MVĮ gauti finansavimą ir kuriami alternatyvūs finansavimo šaltiniai. Skatinti tolesnes nacionalinių nemokumo sistemų reformas.

               4.Tęsti darbą, susijusį su ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimu, ir padėti tobulinti ekonominės priežiūros sistemą, atsižvelgiant į ataskaitą dėl tolesnių veiksmų siekiant geresnio ekonomikos valdymo euro zonoje, kurią parengė Pirmininkas J.-C. Junckeris, glaudžiai bendradarbiaudamas su Pirmininku D. Tusku, Pirmininku M. Schulzu, Pirmininku M. Draghi ir Pirmininku J. Dijsselbloemu, ir jos įgyvendinimo priemones.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 251.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 254 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2015 m. Čekijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2015 m. Čekijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2015 m. Čekijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Čekijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014 m. Čekijos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Čekijos konvergencijos programos;

               (4)2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje nenurodė, kad Čekija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

               (6)2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Čekijos ataskaitą
                  6
               . Joje įvertinta Čekijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas;

               (7)2015 m. balandžio 30 d. Čekija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (8)šiuo metu Čekijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. konvergencijos programoje vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti nominalų deficitą iki 1,9 % BVP 2015 m. ir toliau jį mažinti iki 0,6 % BVP 2018 m. Vyriausybė išdėstė savo ketinimą 2018 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą, tačiau, atsižvelgiant į perskaičiuotą struktūrinį balansą
                  7
               , jį pasiekti tikimasi iki 2016 m. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks beveik 41 % 2015 m. ir laipsniškai sumažės iki 40,2 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas, o priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., yra pakankamai tiksliai išdėstytos. Vis dėlto esama rizikos, kad planuojamų pajamų priemonių poveikis gali būti mažesnis nei apskaičiuota. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, tikimasi, kad 2015 m. bus laikomasi išlaidų kriterijaus. Manoma, kad 2016 m. bus tam tikras nuokrypis, nes grynųjų išlaidų augimas išlaidų kriterijų viršys 0,3 % BVP. Todėl 2016 m. reikės imtis papildomų priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Čekija iš esmės laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Pagrindiniai esamos fiskalinės sistemos elementai yra taikomi. Tačiau vidutinio laikotarpio biudžeto planavimo ir skaitinės fiskalinės taisyklės taikymo sritis yra ribota, o vykdymas užtikrinamas prastai. Reformų dokumentų rinkinio projektas kelis kartus buvo keistas, o jo priėmimas atidėtas ir dabar ji planuojama priimti 2015 m. Čekijoje tebekyla problemų dėl ilgalaikio fiskalinio tvarumo, daugiausia dėl numatomo pensijų ir sveikatos priežiūros išlaidų didėjimo. Pensijų sistemos perspektyvos kiek pagerėjo dėl palankesnių demografinių projekcijų. Čekijos vyriausybė planuoja laipsniškai didinti teisės aktais nustatytą pensinį amžių, tačiau vidutiniam laikotarpiui numatytas pokytis yra per lėtas. Šiuo metu diskutuojama dėl dabartinės pensijų indeksavimo sistemos pakeitimų, tačiau konkrečios priemonės kol kas nepriimtos. Nors imtasi tam tikrų priemonių sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumui ir valdymui pagerinti, šioje srityje padaryta nedidelė pažanga. Ligoninių sektoriaus rezultatų vertinimo rodikliai rodo, kad medicininis gydymas ne visada teikiamas ekonomiškai efektyviai, o dabartiniai sunkumai diegiant ligoninių patirtų išlaidų kompensavimo sistemą trukdo paskirstyti išteklius. Esama požymių, kad bendrosios praktikos gydytojai netinkamai atlieka savo, kaip tarpininkų, vaidmenį. Sveikatos priežiūros sektoriaus viešuosiuose pirkimuose dažnai pasitaiko pažeidimų ir tai leidžia daryti išvadą, kad gairės ir priežiūra yra nepakankamos;

               (9)pagrindiniai mokesčių srities uždaviniai – mažinti mokesčių slėpimą, užtikrinti, kad mokesčių surinkimas kainuotų mažiau ir užimtų mažiau laiko tiek mokesčių mokėtojams, tiek valdžios institucijoms. Čekija nurodė, kad mokestinių prievolių vykdymas ir kova su mokesčių slėpimu yra prioritetinės sritys, ir imasi nemažai šioms sritims skirtų priemonių. 2015 m. pradėtos taikyti kelios priemonės, susijusios su tiesioginiais ir netiesioginiais mokesčiais, o 2016 m. planuojama imtis dar daugiau priemonių. Tačiau mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimo išlaidos vis dar yra per didelės. Standartizavus gyventojų pajamų mokesčio, socialinio draudimo ir sveikatos draudimo įmokų mokesčio bazes, būtų galima supaprastinti mokesčių sistemą, tačiau šis pakeitimas nepadarytas ir dabar šio klausimo spręsti neplanuojama. Mokesčių deklaracijų paprastinimas ir iš anksto užpildytų formų naudojimo skatinimas nevyksta sistemingai. Užuot supaprastinusi PVM sistemą, Čekija 2014 m. pradėjo taikyti trečią PVM tarifą. Nedaug pasistūmėta mažinant darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimo tvarkos neatitikimus. Čekijoje mokestinės pajamos vis dar labai priklauso nuo darbo jėgos apmokestinimo, o mažas pajamas gaunantiems darbuotojams, visų pirma neturintiems vaikų, tenka santykinai didelė su darbo santykiais susijusių mokesčių našta. 2015 m. įsigaliosiančiomis priemonėmis kiek sumažinamas tam tikrų grupių darbo jėgos apmokestinimas, tačiau apskritai jų poveikis bus ribotas. Nekilnojamojo turto mokesčiai ir aplinkosaugos mokesčiai (išskyrus kuro) tebėra maži ir tai rodo, kad yra galimybių pereiti nuo darbo jėgos apmokestinimo prie kitų mokesčių;

               (10)2014 m. nedaug pasistūmėta spartinant reglamentuojamųjų profesijų reformą, tačiau 2015 m. balandžio mėn. priimtame tarpiniame nacionaliniame veiksmų plane numatyta keletas konkrečių priemonių ir veiksmų, kad būtų pagerinta reglamentavimo sistema ir panaikinti nepagrįsti ir neproporcingi reikalavimai;

               (11)korupcijos problemai spręsti skirtas pastarųjų metų priemones smarkiai vėluojama įgyvendinti. Naujausias kovos su korupcija veiksmų planas apėmė kelias prioritetines sritis. Jį sudarė įstatymai dėl finansinės kontrolės, prokuratūros, politinių partijų finansavimo, informatorių apsaugos, naujos valstybės įmonių valdymo strategijos ir Įstatymo dėl teisės nevaržomai susipažinti su informacija dalinis pakeitimas. Vis dėlto panašu, kad nedaug kas daroma, kad šie teisės aktai būtų priimti. Priėmus Valstybės tarnybos įstatymą ir susijusias priemones ir juos įgyvendinant, Čekijoje pradėtos spręsti problemos, susijusios su viešojo administravimo veiksmingumu ir stabilumu. Valstybės investicijas stabdo ir administracinės, ir reguliavimo kliūtys, susijusios su investicijų planavimu, taip pat skaidrumo trūkumas ir ilgos statybos bei žemės naudojimo leidimų išdavimo procedūros. Pastaraisiais metais dėl viešųjų pirkimų imtasi kelių iniciatyvų, tačiau tebėra skaidrumo problemų. Visų pirma viešosios sutartys dar neskelbiamos centralizuotame registre. Viešųjų pirkimų procedūrų veiksmingumą vis dar mažina tai, kad konkursuose dalyvaujančioms institucijoms teikiama nepakankamai gairių ir mokymų. Sistema vis dar menkai prižiūrima;

               (12)bendras užimtumo lygis šiuo metu yra aukštas, tačiau tam tikroms palankių sąlygų neturinčioms grupėms vis dar nepakankamai atstovaujama darbo rinkoje. Šios grupės – tai mažų vaikų turintys tėvai, žemos kvalifikacijos darbuotojai, neįgalieji ir romai. Imtasi tam tikrų priemonių siekiant padidinti valstybinių užimtumo tarnybų našumą ir veiksmingumą. Jaunimo užimtumas didėja ir valstybinės užimtumo tarnybos savo paslaugas bando orientuoti būtent į jaunimą. Dėl to, kad trūksta prieinamų ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų ir nedaug suteikiama galimybių taikyti lankstų darbo grafiką, vaikų turinčioms moterims sunku dalyvauti darbo rinkoje. Imtasi tam tikrų priemonių siekiant padidinti vaikų priežiūros paslaugų pasiūlą, tačiau politikos priemonių, kuriomis remiamos mažiausių vaikų priežiūros viešosios paslaugos, vis dar nepakanka;

               (13)Čekijoje švietimo rezultatai pastaraisiais metais pagerėjo, tačiau tebėra struktūrinių problemų. Sparčiai išaugo dalyvavimas tretinio mokslo sistemoje, tačiau išryškėjo problemos, susijusios su jaunesnių tretinį išsilavinimą įgijusių absolventų gebėjimų prastėjimu. Tikimasi, kad įgyvendinant vėluojančią aukštojo mokslo reformą, kurią numatoma priimti 2015 m., bus įvestas institucijų akreditavimas, geriau užtikrinama vidaus kokybė ir labiau naudojamasi studentų profiliavimu, taip pat pagerės finansavimo sistemos. Privalomojo švietimo sistemai reikia įdarbinti daugiau mokytojų, tačiau dėl mažų atlyginimų ir neigiamo mokytojo profesijos suvokimo talentingiems kandidatams ši profesija nepatraukli. Pirmąjį 2015 m. pusmetį turėtų būti baigta rengti, o 2016 m. rugsėjo mėn. pradėta taikyti nauja karjeros sistema, skirta mokytojų įdarbinimui ir profesiniam tobulinimui gerinti. Tačiau jos bendras poveikis iš esmės priklausys nuo skiriamo finansavimo. Kol kas vis dar nėra visapusiško mokyklų ir mokinių, kurių rezultatai prasti, vertinimo ir paramos metodo. Pradėjus taikyti tokį metodą būtų galima padidinti švietimo sektoriaus veiksmingumą ir užtikrinti lygias galimybes. Nepaisant vyriausybės priimtos išsamios švietimo strategijos, nedidelė pažanga padaryta didinant švietimo sistemos įtrauktį. Patvirtinta, kad prastas socialines ir ekonomines sąlygas turinčių jaunuolių, įskaitant romus, mokymosi rezultatai yra prastesni ir jiems prasčiau sekasi darbo rinkoje;

               (14)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Čekija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (15)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Čekijos konvergencijos programą ir savo nuomonę
                  8
                visų pirma pateikė toliau išdėstytoje (1) rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Čekijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

               1.2016 m. užtikrinti 0,5 % BVP fiskalinį koregavimą. Toliau didinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą ir gerinti sektoriaus valdymą.

               2.Kovoti su mokesčių slėpimu, supaprastinti mokesčių sistemą ir įgyvendinti kovos su korupcija planą. Imtis priemonių viešųjų pirkimų skaidrumui ir veiksmingumui padidinti, visų pirma įsteigiant centrinį viešųjų sutarčių registrą ir pagerinant gaires ir priežiūrą.

               3.Sumažinti aukštą mokesčių, taikomų mažas pajamas uždirbantiems asmenims, lygį mokesčius perkeliant į kitas sritis. Toliau didinti prieinamų vaikų priežiūros paslaugų pasiūlą.

               4.Priimti aukštojo mokslo reformą. Užtikrinti tinkamą mokytojų rengimą, remti mokyklas, kurių rezultatai prasti, ir imtis priemonių siekiant padidinti palankių sąlygų neturinčių vaikų, įskaitant romus, dalyvavimą švietimo sistemoje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 254.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 23 final.

                     (7)
                  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis konvergencijos programoje pateikta informacija.

                     (8)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 253 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2015 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2015 m. Bulgarijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2015 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Bulgarijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl Bulgarijos 2014 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Bulgarijos konvergencijos programos;

               (4)2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje nurodė, kad Bulgarija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

               (6)2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Bulgarijos ataskaitą
                  7
               . Joje įvertinta Bulgarijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Bulgarijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma 2014 m. sumaištis finansų sektoriuje privertė susirūpinti vietos kapitalo bankų bankininkystės praktika, galinčia turėti reikšmingų pasekmių finansų sektoriui ir bendram makroekonominiam stabilumui. Be to, vis dar neigiama (nors ir gerėjanti) išorės pozicija, pernelyg didelis bendrovių finansinis įsiskolinimas ir silpnas darbo rinkos koregavimas toliau kelia makroekonominę riziką, todėl šiuos dalykus reikia atidžiai stebėti;

               (7)2015 m. balandžio 30 d. Bulgarija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (8)šiuo metu Bulgarijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. konvergencijos programoje vyriausybė planuoja 2015 m. išlaikyti 2,8 % BVP nominalų deficitą. Paskui vyriausybė ketina laipsniškai mažinti deficitą, kad 2018 m. jis pasiektų 1,3 % BVP. Remiantis konvergencijos programa, vyriausybė planuoja vidutinės trukmės laikotarpio tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą – pasiekti 2018 m. Manoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP per programos laikotarpį padidės ir 2018 m. pasieks beveik 31 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai nuo 2016 m., nėra pakankamai tiksliai nurodytos. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, tikimasi, kad 2015 m. grynųjų išlaidų augimas atitiks išlaidų kriterijų. Vis dėlto, atsižvelgiant į pablogėjusį struktūrinį balansą (2014 m. 1,7 % BVP), esama rizikos, kad 2014–2015 m. nuo reikalaujamo rodiklio bus kiek nukrypta. Kyla rizika, kad 2016 m. nuokrypis bus reikšmingas, nes grynųjų išlaidų augimas išlaidų kriterijų viršys 0,9 % BVP. Todėl abejais metais reikės papildomų priemonių. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Bulgarija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (9)mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimas tebėra pagrindinis Bulgarijos uždavinys. Reikia visapusiškos mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimo strategijos, grindžiamos nuodugnia rizikos analize, sistemingu priemonių, kurių jau imtasi, poveikio vertinimu ir įvairių mokesčių surinkimo agentūrų veiklos nuodugniu koordinavimu;

               (10)Bulgarijos sveikatos priežiūros sistemai reikia spręsti kelias dideles problemas, įskaitant prastų sveikatos rodiklių, mažo finansavimo ir labai neveiksmingo išteklių naudojimo klausimus. Tikėtina gyvenimo trukmė yra gerokai trumpesnė už ES vidurkį, o tikėtina gyvenimo trukmė gimstant yra tarp mažiausių ES. Sistema ir toliau grindžiama pernelyg dideliu ligoninių sektoriumi. Nors, vertinant nominaliai, pirminės ir ambulatorinės priežiūros paslaugos pastaraisiais metais finansuojamos kiek daugiau, finansavimas vis dar gana ribotas. Sveikatos priežiūros fondas sutartimi įpareigotas kompensacijas už gydymą ligoninėms mokėti iš anksto nustatytomis kainomis, todėl tai skatina ligonines teikti neadekvačios paskirties medicininės priežiūros paslaugas. 2014 m. priimta Nacionalinė sveikatos priežiūros strategija, tačiau ji neturi aiškaus įgyvendinimo plano;

               (11)bankų sektoriaus sumaištis 2014 m. vasarą atskleidė institucinius ir priežiūros trūkumus. Tai, kad priežiūros institucija nesugebėjo nustatyti didelių problemų ketvirtame pagal dydį šalies banke „Corporate Commercial Bank“ (KTB), rodo finansų sektoriaus priežiūros praktikos ir koncentracijos rizikos priežiūros trūkumus. Tai susilpnino bankų priežiūros patikimumą ir privertė suabejoti kitų finansų sektoriaus subjektų būkle. Dėl 2014 m. vasarą kilusios likvidumo krizės paaiškėjo kapitalo trūkumas ir buvo atšaukta KTB banko veiklos licencija. Garantuoti indėliai, sudarantys maždaug 5 % BVP, buvo išmokėti tik po ilgo vilkinimo;

               (12)aktyvios darbo rinkos politika yra nepakankamai išplėtota tiek aprėpties, tiek orientavimo požiūriu. Agentūrų susiskaidymas yra didžiausia problema mokant išmokas ir teikiant paslaugas bedarbiams ir neaktyviems asmenims. Įdarbinimo įstaigų ir socialinės paramos direktorato veikla nekoordinuojama pakankamai, kad būtų taikomos veiksmingos ir integruotos priemonės siekiant padėti pažeidžiamiausiems asmenims. Bulgarijoje yra daug nesimokančių, nedirbančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių, kurie nesikreipia į įdarbinimo tarnybas, todėl jiems netaikomos standartinės darbo rinkos aktyvumo skatinimo priemonės. Bulgarijoje nedarbas daugiausia yra ilgalaikis, vadinasi, jis labiau struktūrinis nei ciklinis. Nors minimalus darbo užmokestis Bulgarijoje, vertinant nominaliai, yra mažiausias ES, nuo 2011 m. jis smarkiai padidėjo, be to, vyriausybė planuoja artimiausiais metais jį dar gerokai padidinti. Tokie staigūs diskreciniai vyriausybės darbo užmokesčio nustatymo politikos pokyčiai galėtų turėti iškraipomąjį poveikį darbo rinkai. Be to, nėra aiškių minimalaus darbo užmokesčio nustatymo gairių, todėl sistema lemia netikrumą dėl to, ar bus užtikrinta reikiama pusiausvyra tarp užimtumo ir konkurencingumo rėmimo ir darbo pajamų apsaugojimo. Skurdas ir socialinė atskirtis tebeverčia susirūpinti, nes šalies materialinio nepritekliaus rodikliai vieni iš didžiausių Sąjungoje. Skurdas ir socialinė atskirtis ypač dideli tarp romų. Dauguma romų tautybės jaunuolių nesimoko, nedirba ir nedalyvauja mokymuose. Ikimokyklinio ugdymo įstaigas ir vaikų darželius lanko nedaug romų vaikų, o beveik ketvirtadalis 7–15 m. vaikų nedalyvauja švietimo sistemoje;

               (13)prasta švietimo ir mokymo sistemų kokybė ir ribota jų sąsaja su darbo rinka trukdo užtikrinti tinkamai kvalifikuotos darbo jėgos pasiūlą ekonomikai. Suaugusiųjų dalyvavimas mokymosi visą gyvenimą programose yra vienas iš neaktyviausių ES. Kelerius metus atidėliojusi Bulgarija vis dar nėra patvirtinusi Mokyklinio ugdymo įstatymo reformos, o mokyklos nebaigimo problemai spręsti skirtos strategijos įgyvendinimas vis dar pradiniame etape. 2014 m. iš dalies pakeista nacionalinė profesinio rengimo ir mokymo strategija ir priimta nauja aukštojo mokslo strategija. Įgyvendinant šias strategijas turėtų būti galima patobulinti švietimo sistemą, labiau ją susieti su šalies ekonomika, skatinti diegti inovacijas ir kurti darbo vietas;

               (14)2015 m. pavasarį vyriausybė pateikė pensijų sistemos reformos pasiūlymą. Pensijų sistemos adekvatumas ir tvarumas priklauso nuo reformų, kuriomis skatinamas ir remiamas profesinio gyvenimo ilginimas su retesnėmis pertraukomis. Nustatyta, kad 2013 m. 1,2 mln. pensininkų gavo pensijas, mažesnes už nacionalinę skurdo ribą. Pagrindiniai veiksniai, lemiantis mažas pensijų išmokas, yra ankstyvas išėjimas į pensiją ir trumpi įmokų mokėjimo laikotarpiai. Sparčiai senėjant Bulgarijos visuomenei ateityje padėtis veikiausiai dar pablogės. Todėl Bulgarijai tikslinga dar labiau apriboti su senėjimu susijusių išlaidų augimą, kad būtų didinamas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas, be kita ko, įgyvendinant griežtas pensijų reformas;

               (15)pagrindinis investuotojams palankios verslo aplinkos elementas yra nepriklausoma, aukštos kokybės ir veiksminga teismų sistema ir efektyvūs kovos su korupcija mechanizmai. Pagrindinės problemos šioje srityje apima bendro veiklos koordinavimo nebuvimą, institucinius trūkumus ir prastus rezultatus, susijusius su teismų priimamais galutiniais apkaltinamaisiais nuosprendžiais. Šioms svarbioms politikos sritims bus taikomas bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas;

               (16)Bulgarijos nemokumo sistema neveiksminga ir tai didina netikrumą rinkos dalyviams bei mažina bendrą šalies patrauklumą investuotojams. Nemokumo procedūros trunka ilgiau nei panašiose šalyse, o ieškinių patenkinama nedaug. Nemokumo procedūroms taikomos veiksmingos sistemos poreikį taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į didelį Bulgarijos ne finansų bendrovių įsiskolinimą ir tokios sistemos funkciją sudarant palankesnes sąlygas finansinio įsiskolinimo mažinimui;

               (17)2014 m. buvo priimtos viešojo administravimo reformai ir e. valdžios sistemos diegimui skirtos strategijos. Jas įgyvendinant reikės taikyti aiškias politikos gaires ir koordinuoti veiklą. Nepaisant praeityje įdėtų pastangų, viešųjų paslaugų kokybė tebėra prasta. Nepakankamai išplėtota e. valdžios sistema riboja pastangas padidinti skaidrumą ir sumažinti administracinę naštą. Ypač didelė problema susijusi su viešųjų pirkimų procedūromis, kurioms trukdo dažnai kintanti teisinė sistema ir nepakankami administraciniai gebėjimai. Konkursų procedūrų ex ante tikrinimas dažnai atliekamas tik formaliai. Be to, viešųjų pirkimų procedūroms taikomos besidubliuojančios ex post kontrolės procedūros, per kurias kartais nustatomi prieštaringi faktai. Konkursų proceso skaidrumo trūkumą taip pat lemia tai, kad nebaigtos diegti visos e. viešųjų pirkimų platformos. Dėl viešųjų pirkimų procedūrų pažeidimų praeityje buvo smarkiai vilkinamas ES fondų finansuojamų programų įgyvendinimas, jie neigiamai veikia verslo aplinką ir stabdo taip reikalingą infrastruktūros gerinimą. 2014 m. liepos mėn. priimtoje daugiametėje strategijoje, skirtoje viešųjų pirkimų sistemos pagrindiniams trūkumams šalinti, nustatytas aiškus tvarkaraštis, pagal kurį 2015 m. ir 2016 m. turi būti imtasi konkrečių priemonių. Strategiją būtina įgyvendinti;

               (18)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendacijas, skirtas Bulgarijai ankstesniais metais. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

               (19)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Bulgarijos konvergencijos programą ir savo nuomonę
                  8
                visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (20)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–3 ir 5 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Bulgarijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

               1.2015 m. vengti struktūrinio viešųjų finansų blogėjimo ir 2016 m. užtikrinti 0,5 % BVP koregavimą. Imtis ryžtingų priemonių mokesčių surinkimui pagerinti ir šešėlinės ekonomikos problemai spręsti, remiantis išsamia rizikos analize ir praeityje taikytų priemonių vertinimu. Padidinti sveikatos priežiūros sistemos išlaidų efektyvumą, visų pirma peržiūrint sveikatos priežiūros paslaugų kainodarą ir pagerinant ambulatorinę ir pirminę priežiūrą.

               2.Glaudžiai bendradarbiaujant su Europos įstaigomis, iki 2015 m. gruodžio mėn. užbaigti nepriklausomą bankų sektoriaus sistemos turto ir kokybės peržiūrą ir testavimą nepalankiausiomis sąlygomis taikant principą „iš apačios į viršų“. Atlikti pensijų fondo ir draudimo sektorių portfelių patikrinimą. Peržiūrėti ir sugriežtinti bankų ir ne bankų finansų sektoriaus priežiūrą, be kita ko, sustiprinant bankų pertvarkymo ir indėlių garantijų sistemas. Pagerinti finansų tarpininkų bendrąjį valdymą, be kita ko, sprendžiant koncentracijos rizikos ir susijusių šalių pozicijų klausimus.

               3.Parengti integruotą metodą, skirtą darbo rinkos paribyje esančioms grupėms, visų pirma vyresnio amžiaus darbuotojams ir nedirbančiam, nesimokančiam ir mokymuose nedalyvaujančiam jaunimui. Konsultuojantis su socialiniais partneriais pagal nacionalinę praktiką sukurti skaidrų minimalaus darbo užmokesčio ir minimalių socialinio draudimo įmokų nustatymo mechanizmą, atsižvelgiant į jų poveikį dirbančiųjų skurdui, darbo vietų kūrimui ir konkurencingumui.

               4.Patvirtinti Mokyklinio ugdymo įstatymo reformą ir padidinti palankių sąlygų neturinčių vaikų, visų pirma romų tautybės, dalyvavimą švietimo sistemoje, gerinant galimybes gauti geros kokybės ankstyvojo mokyklinio ugdymo paslaugas.

               5.Siekiant pagerinti investavimo sąlygas, parengti visapusišką nemokumo sistemos reformą, pasitelkiant geriausią tarptautinę praktiką ir ekspertines žinias, visų pirma patobulinti restruktūrizavimo prieš paskelbiant bankrotą ir neteisminio restruktūrizavimo mechanizmus.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 253.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 22.

                     (8)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 524 final
            EMPTY
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Slovakijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Slovakijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Slovakijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  4
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  5
               , kurioje Slovakija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2017 m. kovo 9–10 d., o Taryba ją priėmė kovo 21 d.
                  6
               ;

               (2)kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Slovakija turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1–2 rekomendacijose;

               (3)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Slovakijos ataskaita
                  7
               . Joje įvertinta Slovakijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Slovakijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (4)2017 m. balandžio 26 d. Slovakija pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą ir 2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  8
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  9
               ;

               (6)šiuo metu Slovakijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2017 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominalų deficitą sumažinti iki 1,3 % BVP 2017 m., o tada palaipsniui mažinti toliau iki 0 % BVP 2019 ir 2020 m. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 0,5 % BVP struktūrinį deficitą – numatoma pasiekti 2018 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iki 2020 m. laipsniškai sumažės iki 46 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas;

               (7)2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Slovakijai 2017 m. užtikrinti 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2017 m. nuo to reikalavimo bus kiek nukrypta;

               (8)2018 m., atsižvelgiant į Slovakijos fiskalinę padėtį, numatoma, kad šalis toliau vykdys koregavimą siekdama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio deficito. Pagal bendrai sutartą koregavimo matricą taikant Stabilumo ir augimo paktą tas koregavimas reiškia reikalavimą, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų
                  10
                nominalus augimas neviršytų 2,9 %. Tai atitiktų 0,5 % BVP struktūrinį koregavimą. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad 2017 ir 2018 m. laikotarpiu nuo to reikalavimo bus labai nukrypta. Apskritai Taryba mano, jog Slovakija turi būti pasirengusi imtis papildomų priemonių siekdama užtikrinti, kad 2017 m. būtų laikomasi reikalavimų, ir jog 2018 m. reikės imtis papildomų priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Tačiau, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1466/97, vertinant biudžeto planus ir rezultatus, reikėtų atsižvelgti į valstybės narės biudžeto balansą pagal ciklo sąlygas. Kaip primenama Komisijos komunikate, kuris pridedamas prie šių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, vertinant 2018 m. biudžeto planų projektus, o vėliau – 2018 m. biudžeto rezultatus, reikės tinkamai atsižvelgti į tikslą siekti fiskalinės krypties, kuri padės ir stiprinti vykstantį atsigavimą, ir užtikrinti Slovakijos viešųjų finansų tvarumą. Atsižvelgdama į tai ir į Slovakijos ciklinę padėtį, Komisija ketina pasinaudoti taikytina diskrecijos riba;

               (9)Slovakijos viešiesiems finansams ilguoju laikotarpiu vis dar kyla rizika. Sveikatos priežiūros išlaidos ir toliau kelia pavojų ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui, nes Slovakijoje sveikatos priežiūros išlaidų efektyvumo didinimas tebėra problematiškas. Imtasi tam tikrų veiksmų siekiant racionalizuoti stacionariąją sveikatos priežiūrą ir sumažinti išlaidas, tačiau konkrečių rezultatų dar nematyti. Vykdant 2016 m. išlaidų peržiūrą nustatyta sričių, kuriose gali būti sutaupyta lėšų. Vis dėlto praktinė pažanga įgyvendinant visapusišką sveikatos priežiūros ir sveikatos išlaidų reformą vangi, nes tik nedaug pasistūmėta įdiegiant suskirstymu į grupes pagal diagnozę grindžiamą mokėjimų sistemą bei e. sveikatos sistemas. Numatoma, kad valstybinės pensijų sistemos deficitas ilgainiui padvigubės, o pensinis amžius Slovakijoje yra vienas iš mažiausių ES. Pastaruoju metu įvykdyti pensijų sistemos pakeitimai iš esmės buvo ad hoc ir trumpalaikiai;

               (10)mokesčių slėpimas ir vengimas sumažėjo, ir dedamos pastangos padidinti savanorišką mokestinių prievolių vykdymą. Pagerintas mokesčių surinkimas labai sumažino anksčiau buvusią didelę PVM nepriemoką. Atrodo, kad apribojus sukčiavimą PVM taip pat padarytas teigiamas poveikis įmonių pelno mokesčio surinkimui. Finansų administracija sutelkė dėmesį į PVM prievolių vykdymo gerinimą, visų pirma vykdydama auditus. Kartu nagrinėjamos ne audito veiklos galimybės siekiant sustiprinti savanorišką mokestinių prievolių vykdymą;

               (11)nepaisant dėl stipraus ekonomikos atsigavimo ir spartaus darbo vietų kūrimo pagerėjusios padėties darbo rinkoje, ilgalaikis nedarbas tebekelia susirūpinimą. Ilgalaikio nedarbo lygis ir toliau yra vienas aukščiausių ES. Ilgalaikis nedarbas visų pirma yra būdingas marginalizuotiems romams, žemos kvalifikacijos asmenims ir jaunimui. Be to, išlieka regionų skirtumų – nedarbo lygis rytų Slovakijoje vis dar dvigubai didesnis nei Bratislavoje. Vis dar nedaug suaugusiųjų dalyvauja mokymosi visą gyvenimą ir antros galimybės mokytis programose. Nepaisant priemonių, kuriomis mažą darbo užmokestį gaunantys darbuotojai skatinami dirbti, ir tęsiama valstybinių užimtumo tarnybų reforma, išlieka sunkumų teikiant individualizuotą paramą ilgalaikiams bedarbiams ir pažeidžiamų asmenų grupėms, be kita ko, dėl didelio paraiškų skaičiaus. Slovakijos ilgalaikių bedarbių integracijos veiksmų planu, kurį daugiausia finansuoja Europos socialinis fondas, siekiama ištaisyti šią padėtį teikiant visapusiškas individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas. Konkrečiai bus teikiamos specializuotos konsultavimo paslaugos, įdiegta nauja profiliavimo sistema, bendradarbiaujama su privačiomis įdarbinimo agentūromis ir vykdomos atsižvelgiant į regioninius darbo rinkos poreikius darbdavių parengtos tikslinės mokymo programos. Romų dalyvavimas Slovakijos darbo rinkoje išlieka labai mažas, o pažanga didinant jų užimtumo lygį yra lėta. Prie menko romų dalyvavimo darbo rinkoje prisideda žemas išsilavinimo bei įgūdžių lygis ir diskriminacija. Žemą vaisingo amžiaus moterų užimtumo lygį lemia ilgos (iki trejų metų) vaiko priežiūros atostogos (kurias retai ima vyrai), vaikų priežiūros įstaigų, ypač skirtų vaikams iki trejų metų, stygius ir mažai taikomas lankstaus darbo grafikas;

               (12)švietimo sistema nepakankamai pritaikyta Slovakijos ekonomikos potencialui didinti. Švietimo rezultatai ir pagrindinių gebėjimų lygis pagal tarptautinius standartus tebėra nuviliantys, o 2012–2015 m. jie dar labiau suprastėjo. Be to, vis dar labai skiriasi padėtis skirtinguose regionuose. Prasti mokymosi rezultatai daugiausia yra susiję su didele socialinės ir ekonominės mokinių padėties bei jų etninės kilmės įtaka, taip pat teisingumo, prieinamumo ir įtraukties klausimais bei gana mažu mokytojo profesijos patrauklumu. Nepaisant to, kad 2016 m. mokytojų darbo užmokestis buvo pakeltas 6 % ir 2017–2020 m. numatoma toliau jį didinti, nekonkurencingos darbo užmokesčio sąlygos ir ribotos tęstinio mokytojų mokymo galimybės yra vieni iš veiksnių, dėl kurių ši profesija vis dar iš esmės yra nepatraukli, ypač būsimiems jauniems mokytojams ir labiau išsivysčiusiuose šalies regionuose gyvenantiems asmenims. Neseniai priimti marginalizuotų romų bendruomenei skirti kovos su segregacija teisės aktai dar ne iki galo įgyvendinti, kad paskatintų teigiamus pokyčius ir padidintų romų dalyvavimą įtraukiojo bendrojo švietimo sistemoje, ypač kalbant apie ankstyvąjį ugdymą bei priežiūrą ir ikimokyklinį ugdymą;

               (13)Slovakijos viešasis administravimas modernizuojamas, tačiau problemų tebekelia korupcija. Korupcijos suvokimo indeksas išlieka aukštas ir kelia didelių kliūčių verslui. Vis dar nepakankamai gerai veikia kontrolės mechanizmai, taip pat nepakankamai užtikrinamas kovos su korupcija taisyklių vykdymas, o informavimui apie pažeidimus ir priedangos įmones skirtų politikos iniciatyvų gali būti per mažai šioms problemoms išspręsti. Be to, viešųjų pirkimų praktika neatitinka daugelio sričių gerosios patirties. Rengiamos mokymo priemonės siekiant išmokyti darbuotojus administruoti efektyvesnę viešųjų pirkimų sistemą. Tačiau susirūpinimą tebekelia interesų konfliktai, specialiai pritaikytos konkursų specifikacijos ir pernelyg dažnas mažiausios kainos kriterijaus taikymas sudarant sutartį – dėl to beveik nekonkuruojama pagal kokybę. Nuolat pabrėžiama, kad viešųjų pirkimų trūkumai neigiamai veikia viešųjų išteklių veiksmingą paskirstymą;

               (14)dėl dažnai besikeičiančios teisinės aplinkos įmonėms yra sudėtinga ir brangu laikytis teisės aktų, o teisėkūros ir reguliavimo procesai bei bankroto procedūros dažnai laikomos nepakankamai palankiomis verslui. Neseniai buvo sukurta tarpžinybinė verslo aplinkos gerinimo darbo grupė, kuriai vadovauja Ekonomikos ministerijos valstybės sekretorius; ji iki 2017 m. birželio mėn. turėtų pateikti pasiūlymų dėl priemonių verslo aplinkai gerinti. Slovakijos verslo paslaugų sektoriuje išlieka didelių reguliavimo kliūčių. Konkrečios gairės pagal profesijas, kaip spręsti šią problemą, buvo pateiktos 2017 m. sausio mėn. Komisijos komunikate dėl profesinių paslaugų reglamentavimo reformų rekomendacijų, kuris yra priemonių, kuriomis būtų šalinamos kliūtys paslaugų rinkose, rinkinio dalis
                  11
               ;

               (15)Slovakija vis dar susiduria su uždaviniu gerinti teisingumo sistemos veiksmingumą, taip pat jos nepriklausomumą, nors pastangos šalinti trūkumus dedamos. Tačiau susirūpinimas teisminių institucijų veiksmingumu ir nepriklausomumu išlieka. Be to, viešąjį administravimą vis dar slegia neveiksmingumas, nepakankami pajėgumai ir susiskaidymas. 2015 m. spalio mėn. priimta žmogiškųjų išteklių valdymo strategija ir neseniai priimtas Valstybės tarnybos įstatymas yra žingsniai reikiama linkme. Nauja politiškai nepriklausoma Valstybės tarnybos taryba prižiūrės, kaip įgyvendinami įstatymo bei tarnautojų etikos kodekso principai. Sudėtinga, neskaidri reguliavimo sistema sunkina suinteresuotųjų šalių santykius energijos rinkoje. Pastaruoju metu pakeistas skirstymo tarifų nustatymas rodo, kad politinė ir verslo įtaka išlieka. Energijos kainų reguliavimo institucijos nepriklausomumas turėtų sumažėti priėmus teisės aktus, kuriais Vyriausybei suteikiama išimtinė teisė paskirti reguliavimo institucijos pirmininką ir Ekonomikos bei Aplinkos ministerijoms suteikiama teisė įsikišti į kainų nustatymo procesą;

               (16)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovakija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (17)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė
                  12
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Slovakijai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Fiskalinę politiką vykdyti vadovaujantis Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimais, o tai reiškia, kad 2018 m. reikės didelių fiskalinių pastangų. Imantis politikos veiksmų, atsižvelgti į tikslą siekti fiskalinės krypties, kuri padeda ir stiprinti vykstantį atsigavimą, ir užtikrinti Slovakijos viešųjų finansų tvarumą. Pagerinti sveikatos priežiūros sistemos išlaidų veiksmingumą, be kita ko, įgyvendinant ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo projektą.

               2.Gerinti palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms skirtas aktyvumo skatinimo priemones, be kita ko, įgyvendinant ilgalaikiams bedarbiams skirtą veiksmų planą ir teikiant individualizuotas paslaugas bei tikslinius mokymus. Didinti moterų užimtumo galimybes, visų pirma plečiant įperkamas ir kokybiškas vaikų priežiūros paslaugas. Gerinti švietimo kokybę ir didinti romų dalyvavimą įtraukiojo bendrojo švietimo sistemoje.

               3.Padidinti konkurenciją ir skaidrumą viešųjų pirkimų srityje ir aktyviau kovoti su korupcija užtikrinant geresnį esamų teisės aktų vykdymą. Priimti ir įgyvendinti visapusišką planą siekiant pašalinti administracines ir reguliavimo kliūtis įmonėms. Padidinti teisingumo sistemos veiksmingumą, be kita ko, trumpinant civilinių ir komercinių bylų trukmę.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 524 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 90 final/2.

                     (8)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Grynąsias valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje.

                     (11)
                  COM (2016) 820 final, COM (2016) 821 final, COM (2016) 822 final, COM (2016) 823 final, COM (2016) 824 final.

                     (12)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.