title: Komisijos rekomendacija (ES) 2020/648 2020 m. gegužės 13 d. dėl čekių, kurie keleiviams ir keliautojams siūlomi kaip alternatyvi kompensacija už kelionių paslaugų paketus ir transporto paslaugas, atšauktus dėl COVID-19 pandemijos

text:
               14.5.2020

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 151/10

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2020/648
      2020 m. gegužės 13 d.
      dėl čekių, kurie keleiviams ir keliautojams siūlomi kaip alternatyvi kompensacija už kelionių paslaugų paketus ir transporto paslaugas, atšauktus dėl COVID-19 pandemijos
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  2020 m. sausio 30 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį paskelbė „tarptautinio masto ekstremaliąja visuomenės sveikatos situacija“ ir 2020 m. kovo 11 d. apibūdino jį kaip pandemiją (1). Nuo 2020 m. kovo 1 d. šios krizės padarinius smarkiai pajuto Europos ir viso pasaulio tarptautinių ir vidaus kelionių – tiek verslo, tiek laisvalaikio – sektorius;

                  (2)

                  dėl COVID-19 pandemijos buvo uždrausta keliauti šalių viduje ir įvesti įspėjimai bei apribojimai kertant sienas. Dėl to atšaukta daugybė kelionių ir daug piliečių prarado galimybę keliauti. Dėl šiuo metu visame pasaulyje įvestų precedento neturinčių apribojimų (2) beveik visiškai sustabdytos kelionės Europoje ir daugelyje kitų pasaulio dalių. Tai daro didelį poveikį vežėjams, organizuotų turistinių kelionių rengėjams (toliau – organizatoriai) ir kitų su tokiomis kelionėmis susijusių turizmo paslaugų teikėjams;

                  (3)

                  tuo pačiu metu daug keleivių ir keliautojų nukentėjo nuo ekonominių krizės padarinių – dėl ekonominės veiklos apribojimo, pakenkusio tiek darbdavių, tiek darbuotojų perspektyvoms, sumažėjo jų pajamos (3);

                  (4)

                  Sąjungos kelionių ir turizmo sektorių atstovai praneša, kad, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu, užsakymų skaičius sumažėjo 60–90 %. Keliautojų prašymų grąžinti už atšauktas keliones sumokėtas sumas skaičius gerokai viršija naujų užsakymų skaičių. Remiantis preliminariais Europos kelionių agentūrų ir kelionių organizatorių asociacijos (ECTAA) skaičiavimais, dėl COVID-19 pandemijos pirmąjį 2020 m. ketvirtį gali būti prarasta 30 mlrd. EUR (60 % pajamų), o antrąjį ketvirtį – 46 mlrd. EUR (90 % pajamų), palyginti su apyvarta, kuri buvo numatyta remiantis ankstesniais metais;

                  (5)

                  visų transporto rūšių vežėjai patyrė staigų verslo nuosmukį, o jų veikla beveik visiškai sustojo. Taigi dėl COVID-19 pandemijos jų pinigų srautas sumažėjo (4).

                  (6)

                  sąlygos ir kriterijai, kuriais remiantis galima atšaukti COVID-19 plitimo valdymo priemones, daugiausia priklauso nuo to, kaip su laiku kinta duomenys, įskaitant epidemiologinius. Tai reiškia, kad aiškios judėjimo suvaržymų panaikinimo datos, nuo kurių bus galima atnaujinti visas transporto ir turizmo paslaugas, dar nėra žinomos (5);

                  (7)

                  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 261/2004 (6), (EB) Nr. 1371/2007 (7), (ES) Nr. 1177/2010 (8) ir (ES) Nr. 181/2011 (9) (Sąjungos keleivių teisių reglamentuose) nustatytos keleivių teisės reiso atšaukimo atveju. Atšaukęs reisą vežėjas gali keleiviams pasiūlyti kompensuoti (grąžinti) sumokėtą sumą arba vykti kitu maršrutu (10). Kadangi dabartinėmis aplinkybėmis vykimas kitu maršrutu nelabai įmanomas, de facto lieka rinktis iš įvairių kompensacijos variantų;

                  (8)

                  visa už bilietą sumokėta suma oro, jūrų ir vidaus vandenų transporto paslaugų atveju turi būti grąžinta per 7 dienas nuo keleivio prašymo gavimo, miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugų atveju – per 14 dienų nuo pasiūlymo pateikimo arba prašymo gavimo ir geležinkelių transporto paslaugų atveju – per 1 mėnesį nuo prašymo gavimo. Pagal Sąjungos teisės aktus išlaidos gali būti kompensuojamos pinigais arba čekiu. Tačiau kompensacija čekio forma galima tik tuo atveju, jei keleivis sutinka (11);

                  (9)

                  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2015/2302 (12) (toliau – Kelionių paslaugų paketų direktyva) nustatyta, kad tais atvejais, kai kelionės paslaugų paketas atšaukiamas dėl „neišvengiamų ir nepaprastų aplinkybių“, keliautojai turi teisę atgauti visas už paketą sumokėtas sumas, kurios jiems grąžinamos nepagrįstai nedelsiant ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 14 dienų nuo sutarties nutraukimo dienos. Šiomis aplinkybėmis organizatorius gali pasiūlyti keliautojui kompensaciją čekio forma. Tačiau ši galimybė neatima iš keliautojų teisės į pinigų grąžinimą;

                  (10)

                  analogiškai tais atvejais, kai organizatorius siūlo pakeistas kelionės paslaugų paketo sutarties sąlygas (pvz., atideda kelionę) arba pakaitinį paketą (13) ir kai sutikęs su pakeistomis sąlygomis arba priėmęs pakaitinį paketą keliautojas gauna prastesnės kokybės ar pigesnį paketą (14) arba nutraukia sutartį (15), organizatorius taip pat gali pasiūlyti čekį su sąlyga, kad iš keliautojo neatimama teisė į pinigų grąžinimą;

                  (11)

                  2020 m. kovo 18 d. Komisija priėmė ES keleivių teisių reglamentų aiškinamąsias gaires dėl kintančios epideminės COVID-19 situacijos (16). Jose Komisija priminė, kad keleiviai gali rinktis tarp piniginės kompensacijos ir kompensacijos čekio forma;

                  (12)

                  2020 m. kovo 19 d. Komisijos interneto svetainėje paskelbtos su COVID-19 susijusios neoficialios Kelionių paslaugų paketų direktyvos taikymo gairės (17), kuriose patvirtinta keliautojo teisė atgauti visus pinigus, tačiau taip pat pažymėta, kad jis gali priimti čekį;

                  (13)

                  dėl COVID-19 pandemijos atšaukus daugybę reisų ir kelionių pinigų srautas ir pajamos transporto ir kelionių sektoriuose prarado stabilumą. Likvidumo problemas, su kuriomis susidūrė organizatoriai, dar labiau paaštrina tai, kad jie keliautojams turi grąžinti visą už paslaugų paketą sumokėtą sumą, nors patys ne visuomet laiku atgauna pinigus už paketą sudarančias iš anksto apmokėtas paslaugas. Dėl to kelionių ekosistemoje de facto gali nesąžiningai pasiskirstyti našta veiklos vykdytojams;

                  (14)

                  jei organizatoriai ar vežėjai tampa nemokūs, kyla pavojus, kad daugeliui keliautojų ir keleivių nebus grąžinta jokia suma, nes jų teisė reikalauti kompensacijos iš organizatorių ir vežėjų nėra apsaugota. Ta pati problema gali kilti tarp įmonių tais atvejais, kai organizatoriai kaip kompensaciją už iš anksto apmokėtas paslaugas gauna čekį iš vežėjų, o šie vėliau tampa nemokūs;

                  (15)

                  jei čekiai, kaip alternatyva piniginei kompensacijai, taptų patrauklesni, juos rinktųsi daugiau keleivių ir keliautojų. Tai padėtų sumažinti vežėjų ir organizatorių likvidumo problemas ir galiausiai galėtų geriau apsaugoti keleivių ir keliautojų interesus;

                  (16)

                  šiuo tikslu čekiai turėtų būti apsaugoti nuo vežėjo arba organizatoriaus nemokumo. Tokią apsaugą galėtų užtikrinti privatusis arba viešasis sektorius ir ji turėtų būti pakankamai veiksminga ir patikima. Apsaugoti turėtų būti bent jau tie čekiai, kurie pasižymi šioje rekomendacijoje aprašytais privalumais;

                  (17)

                  tie privalumai visų pirma turėtų būti susiję su trumpiausia čekio galiojimo trukme, su laikotarpiu, kuriam pasibaigus tais atvejais, kai čekio galiojimo trukmė ilgesnė už trumpiausią, keliautojai arba keleiviai, jei pageidauja, turi teisę į piniginę kompensaciją, ir su pinigų grąžinimo už nepanaudotus čekius sąlygomis. Jie taip pat turėtų būti susiję su paslaugų, kurioms gauti gali būti naudojamas čekis, asortimentu, su čekio panaudojimo terminu ir su jo perleidžiamumu. Siekiant dar labiau padidinti čekių patrauklumą, gali būti svarstomi ir papildomi privalumai;

                  (18)

                  jei tuo pačiu metu taikomas ir čekių išdavimas, ir pinigų grąžinimas pagal kredito kortelių schemas, gali susidaryti dviguba kompensacija. Todėl tais atvejais, kai keliautojas ar keleivis pasirenka čekį, vežėjas apie tai turi informuoti organizatorių, kelionės agentą ar kitą tarpininką;

                  (19)

                  kad čekiai taptų patrauklesni keleiviams ir keliautojams, valstybės narės galėtų apsvarstyti galimybę priimti Sąjungos valstybės pagalbos taisykles atitinkančias kelionių ir transporto sektorių veiklos vykdytojų rėmimo sistemas. Pavyzdžiui, jos galėtų sukurti specialias čekių garantijų sistemas, tiesiogiai grindžiamas Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktu. Be to, valstybės narės galėtų kaip paramą kelionių ir transporto sektorių veiklos vykdytojams teikti de minimis pagalbą pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1407/2013 (18);

                  (20)

                  valstybės narės, kurios teikia paramą kelionių ir transporto sektorių veiklos vykdytojams siekdamos užtikrinti, kad būtų patenkinti su COVID-19 pandemija susiję kompensacijos prašymai, turėtų užtikrinti, kad tokios sistemos būtų taikomos visiems keleiviams ir keliautojams, kuriems taikoma Kelionių paslaugų paketų direktyva arba atitinkami Sąjungos keleivių teisių reglamentai, nepriklausomai nuo jų paslaugų teikėjo;

                  (21)

                  kalbant apie galimus papildomus likvidumo poreikius, kurių gali kilti kelionių ir transporto sektorių veiklos vykdytojams, pažymėtina, kad 2020 m. kovo 19 d. Komisija, remdamasi Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktu, priėmė Laikinąją valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinę COVID-19 krizę, sistemą (19) (toliau – laikinoji sistema), skirtą dideliems valstybių narių ekonomikos sutrikimams atitaisyti. Laikinoji sistema buvo iš dalies pakeista 2020 m. balandžio 3 d. (20) ir gegužės 8 d. (21), įtraukiant papildomų pagalbos priemonių;

                  (22)

                  laikinoji sistema iš esmės taikoma visiems sektoriams ir įmonėms, įskaitant transporto ir kelionių įmones, pripažįstant, kad transportas ir kelionės yra vieni smarkiausiai paveiktų sektorių. Ja siekiama pašalinti likvidumo trūkumą, su kuriuo susiduria įmonės, pvz., leidžiant teikti tiesiogines dotacijas, taikyti mokesčių lengvatas, skirti valstybės garantijas paskoloms ir subsidijuojamas viešąsias paskolas. Siekdamos skubiai patenkinti neatidėliotinus likvidumo poreikius, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, valstybės narės gali skirti nulinės palūkanų normos paskolas, 100 % rizikos dengiančias paskolų garantijas arba nuosavo kapitalo, kurių nominalioji vertė neviršija 800 000 EUR vienai įmonei. Be to, laikinojoje sistemoje numatyta galimybių teikti ir didesnę nei 800 000 EUR nominaliosios vertės vienai įmonei pagalbą likvidumo poreikiams patenkinti garantijų ir palūkanų subsidijų forma, laikantis, inter alia, minimalių kainodaros sąlygų. Atsižvelgdamos į tai valstybės narės gali priimti sprendimus dėl paramos kelionių ir transporto sektorių veiklos vykdytojams, kuria užtikrintų, kad būtų patenkinti su COVID-19 protrūkiu susiję kompensacijos prašymai ir taip užtikrinta keleivių ir vartotojų teisių apsauga ir vienodos sąlygos keleiviams ir keliautojams;

                  (23)

                  tokiais atvejais Komisija atsižvelgs į valstybių narių jau priimtus sprendimus dėl pagalbos teikimo aviacijos sektoriui, kad būtų užtikrinta, jog tiems patiems pagalbos gavėjams skyrus papildomą pagalbą nesusidarytų kompensacijos permoka ir vidaus rinkoje būtų išsaugotos vienodos sąlygos;

                  (24)

                  galiausiai valstybės narės gali nuspręsti patenkinti keleivių ir keliautojų kompensacijos prašymus ir vežėjui ar organizatoriui bankrutavus Tokiais atvejais būtų patenkinami tik keleivių ir keliautojų, o ne įmonių prašymai. Todėl tai nebūtų valstybės pagalba ir šią priemonę valstybės narės galėtų įgyvendinti be išankstinio Komisijos pritarimo;

                  (25)

                  Komisija yra pasirengusi padėti valstybėms narėms rengti tokias priemones ir jas konsultuoti valstybės pagalbos politikos klausimais;

                  (26)

                  valstybės narės ir veiklos vykdytojai turėtų būti skatinami apsvarstyti galimybę pasinaudoti esamomis Sąjungos sistemomis, skirtomis įmonių veiklai remti ir likvidumo poreikiams tenkinti;

                  (27)

                  siekiant kuo didesnio šios rekomendacijos poveikio, visos suinteresuotosios šalys turėtų būti informuojamos apie ją ir skatinamos ją įgyvendinti,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

         DALYKAS

                  1.

                  Ši rekomendacija yra susijusi su čekiais, kuriuos vežėjai ir organizatoriai gali siūlyti keleiviams ir keliautojams kaip piniginės kompensacijos alternatyvą su sąlyga, kad keleivis arba keliautojas savanoriškai sutinka čekį priimti šiomis aplinkybėmis:

                              (a)

                              jei nuo 2020 m. kovo 1 d. dėl priežasčių, susijusių su COVID-19 pandemija, vežėjas ar organizatorius atšaukė reisą ar kelionę; tokiu atveju remiamasi šiomis nuostatomis:

                                          (1)

                                          Reglamento (EB) Nr. 261/2004 8 straipsnio 1 dalies a punktu kartu su 7 straipsnio 3 dalimi;

                                          (2)

                                          Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 16 dalies a punktu kartu su 17 straipsnio 2 ir 3 dalimis;

                                          (3)

                                          Reglamento (ES) Nr. 1177/2010 19 straipsnio 1 dalies b punktu;

                                          (4)

                                          Reglamento (ES) Nr. 181/2011 18 straipsnio 1 dalies b punktu;

                                          (5)

                                          Direktyvos (ES) 2015/2302 12 straipsnio 3 ir 4 dalimis;

                              (b)

                              jei nuo 2020 m. kovo 1 d. dėl priežasčių, susijusių su COVID-19 pandemija, pakeičiamos sutarties sąlygos arba ji nutraukiama; tokiu atveju remiamasi Direktyvos (ES) 2015/2302 11 straipsnio 4 ir 5 dalimis.

         APSAUGA NUO NEMOKUMO

                  2.

                  Siekiant, kad čekiai taptų patrauklia ir patikima alternatyva piniginei kompensacijai, bent jau tie čekiai, kurie pasižymi 3–12 punktuose aprašytais privalumais, turėtų būti pakankamai veiksmingai ir patikimai apsaugoti nuo vežėjo arba organizatoriaus nemokumo.

         REKOMENDUOJAMI ČEKIŲ PRIVALUMAI

                  3.

                  Čekiai turėtų galioti ne trumpiau kaip 12 mėnesių.
                  Atsižvelgdami į 5 punktą, vežėjai ir organizatoriai turėtų automatiškai grąžinti keleiviui ar keliautojui atitinkamo čekio sumą ne vėliau kaip per 14 dienų nuo jo galiojimo laikotarpio pabaigos, jei čekis nebuvo panaudotas. Tai taip pat galioja ir tais atvejais, kai čekis buvo panaudotas tik iš dalies ir turi būti grąžinta likusi suma.

                  4.

                  Jei čekių galiojimo laikotarpis yra ilgesnis nei 12 mėnesių, keleiviams ir keliautojams turėtų būti suteikta teisė paprašyti piniginės kompensacijos per 12 mėnesių nuo čekio išdavimo. Tokia teisė turėtų galioti ir bet kuriuo metu po šio laikotarpio, remiantis su terminais susijusiomis teisės nuostatomis.
                  Vežėjai ir organizatoriai galėtų apsvarstyti galimybę grąžinti pinigus už čekius ir anksčiau nei praėjus 12 mėnesių po čekio išdavimo, jei to prašo keleivis arba keliautojas.

                  5.

                  Keleiviams ir keliautojams turėtų būti suteikta galimybė čekiu apmokėti bet kokius naujus užsakymus, atliekamus iki jų galiojimo pabaigos datos, net jei mokėjimo ar paslaugos data yra vėlesnė.

                  6.

                  Keleiviams ir keliautojams turėtų būti suteikta galimybė čekiu apmokėti bet kokias vežėjo siūlomas transporto paslaugas arba bet kokį organizatoriaus siūlomą kelionių paslaugų paketą (22).

                  7.

                  Atsižvelgdami į galimybes ir nepaisydami mokesčio ar kainos skirtumo

                              —

                              vežėjai turėtų užtikrinti, kad čekiai leistų keleiviams keliauti tuo pačiu maršrutu tomis pačiomis paslaugų teikimo sąlygomis, kaip nurodyta pradiniame užsakyme,

                              —

                              organizatoriai turėtų užtikrinti, kad čekiai leistų keliautojams užsakyti tokį kelionės paslaugų paketą, kurio sutartinės paslaugos būtų tokio paties tipo arba lygiavertės kokybės kaip ir paslaugų paketo, kurio sutartis nutraukta.

                  8.

                  Vežėjai ir organizatoriai turėtų apsvarstyti galimybę leisti čekius naudoti ir užsakant kitų subjektų, priklausančių tai pačiai įmonių grupei, paslaugas.

                  9.

                  Jei atšaukta transporto paslauga ar kelionės paslaugų paketas buvo užsakytas per kelionių agentūrą ar kitą tarpininką, vežėjai ir organizatoriai turėtų leisti naudoti čekius ir naujiems užsakymams per tą pačią kelionių agentūrą ar kitą tarpininką.

                  10.

                  Transporto paslaugų čekius turėtų būti galima perleisti kitam keleiviui be jokio papildomo mokesčio. Kelionės paslaugų paketo čekius taip pat turėtų būti galima be papildomo mokesčio perleisti kitam keliautojui, jei į paketą įtrauktų paslaugų teikėjai sutinka, kad čekiai būtų perleisti be papildomo mokesčio.

                  11.

                  Kad čekiai taptų patrauklesni, organizatoriai ir vežėjai galėtų apsvarstyti galimybę išduoti čekius, kurių vertė didesnė už bet kokią sumą, sumokėtą už užsakytą pradinį kelionės paslaugų paketą ar transporto paslaugą, pvz., pridėdami papildomą vienkartinę sumą arba papildomų paslaugų elementų.

                  12.

                  Čekiuose turėtų būti nurodytas jų galiojimo laikotarpis ir visos su jais susijusios teisės. Jie turėtų būti išduodami patvariojoje laikmenoje (23), pavyzdžiui, e. paštu arba popieriuje.

         SUINTERESUOTŲJŲ SUBJEKTŲ BENDRADARBIAVIMAS

                  13.

                  Jei keleivis transporto paslaugą užsakė per kelionių agentūrą ar kitą tarpininką arba jei transporto paslauga buvo kelionės paslaugų paketo dalis, vežėjas tais atvejais, kai keleivis ar keliautojas pasirenka čekį, turėtų apie tai informuoti kelionių agentūrą, tarpininką arba organizatorių.

                  14.

                  Įvairūs transporto ir kelionių vertės grandinei priklausantys ekonominės veiklos vykdytojai turėtų sąžiningai bendradarbiauti ir stengtis teisingai pasidalyti su COVID-19 pandemija susijusią naštą.

         PARAMOS PRIEMONĖS

         Valstybės pagalba

                  15.

                  Valstybės narės gali spręsti, ar įvesti specialias paramos transporto ir kelionių sektorių veiklos vykdytojams sistemas, užtikrinančias, kad būtų patenkinti su COVID-19 pandemija susiję kompensacijos prašymai, taip pat kada ir kokio tipo priemones jos nori įgyvendinti. Rengdamos tokias sistemas valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jomis galėtų pasinaudoti visi keleiviai ir keliautojai, nepriklausomai nuo jų paslaugų teikėjo.

                  16.

                  Siekdamos sumažinti neigiamą COVID-19 pandemijos poveikį keleiviams ir keliautojams, valstybės narės turėtų aktyviai apsvarstyti galimybę sukurti čekių garantijų sistemas, užtikrinančias, kad jie gautų kompensaciją ir tais atvejais, kai čekį išdavęs subjektas yra nemokus.
                  Kai tokiomis garantijų sistemomis sumažinama finansinė rizika čekius pasirenkantiems keleiviams ir keliautojams ir padidinama tikimybė, kad jie vietoj pinigų rinksis čekius ir taip bus pagerintas veiklos vykdytojų likvidumas, galima teigti, kad šiomis priemonėmis atitinkamiems veiklos vykdytojams suteikiamas pranašumas, t. y. pagerinamas likvidumas, todėl jos gali būti laikomos valstybės pagalba.
                  Tokios priemonės nepatektų į laikinosios sistemos taikymo sritį, tačiau apie jas valstybės narės galėtų pranešti tiesiogiai pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą ir jos galėtų būti vertinamos individualiai. Atlikdama tokį vertinimą Komisija sutiktų, kad valstybės garantija padengtų 100 % čekių vertės ir taip būtų užtikrinta visapusiška visų keleivių ir keliautojų teisių apsauga, sykiu atsižvelgdama į kitas atitinkamas laikinosios sistemos 3.2 skirsnio nuostatas (24), kad būtų užtikrintas pagalbos proporcingumas.

                  17.

                  Kai kelionių ir transporto sektorių veiklos vykdytojams reikia bendros likvidumo paramos, valstybės narės taip pat gali nuspręsti įvesti likvidumo paramos teikimo jiems sistemas. Kai tokia parama teikiama ne rinkos sąlygomis, ji gali būti susijusi su valstybės pagalba ir apie ją turėtų būti pranešta Komisijai.
                  Laikinojoje sistemoje nustatytas tokios likvidumo paramos suderinamumo pagrindas, įgalinantis kelionių ir transporto sektorių veiklos vykdytojus, inter alia, tokią paramą gauti valstybės garantijų arba subsidijuojamų paskolų forma; mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), pateikusios tinkamai pagrįstą prašymą, gali naudotis šia parama faktiniams likvidumo poreikiams patenkinti per 18 mėnesių, o didelės įmonės – per 12 mėnesių (25).

                  18.

                  Vežėjui ar organizatoriui bankrutavus valstybės narės gali nuspręsti patenkinti keleivių ir keliautojų kompensacijos prašymus.
                  Jeigu kompensacija išmokama po likvidavimo procedūros ir todėl yra panaudojama ne kelionių ar transporto veiklos vykdytojo (kuris ekonominės veikos jau nebevykdys) likvidumui pagerinti, o tik keleivių arba keliautojų išlaidoms kompensuoti, ji nėra susijusi su valstybės pagalba. Todėl tokio pobūdžio sistemas valstybės narės gali įgyvendinti be išankstinio Komisijos pritarimo.

         Parama MVĮ iš Europos investicijų fondo

                  19.

                  Komisija rekomenduoja valstybėms narėms skatinti finansų tarpininkus apsvarstyti galimybę pasinaudoti su COVID-19 susijusia parama, teikiama pagal Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programos COSME paskolų garantijų priemonę, kurią pradėjo įgyvendinti Europos investicijų fondas ir Europos Komisija, ir kitas panašias sistemas, kurias pradėjo įgyvendinti Europos investicijų banko grupė. Pagal šias sistemas su COVID-19 pandemijos padariniais susijusiems įmonių likvidumo poreikiams patenkinti, be kita ko, atšauktų reisų ir kelionių bilietų išlaidoms kompensuoti, gali būti naudojamos MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių likvidumui ir apyvartiniam kapitalui skirtos eilutės.

         Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva

                  20.

                  Komisija rekomenduoja valstybėms narėms apsvarstyti galimybę paramą kelionių ir transporto sektorių MVĮ apyvartiniam kapitalui skirti pagal papildomą lankstumo priemonę, kuri remiantis Sąjungos sanglaudos politika numatyta Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvoje. Šiomis aplinkybėmis su COVID-19 pandemija susijusiems įmonių likvidumo poreikiams patenkinti, be kita ko, su atšauktomis kelionėmis susijusioms išlaidoms padengti, gali būti naudojamas MVĮ skiriamas apyvartinis kapitalas.

         SKATINIMAS ĮGYVENDINTI ŠIĄ REKOMENDACIJĄ

                  21.

                  Sąjungos ir nacionalinio lygmens vartotojų ir keleivių organizacijos turėtų skatinti keliautojus ir keleivius vietoj piniginės kompensacijos rinktis čekius, kurie pasižymi šioje rekomendacijoje aprašytais privalumais ir apsauga nuo veiklos vykdytojų nemokumo.

                  22.

                  Sąjungos ir nacionalinio lygmens verslo, vartotojų ir keleivių organizacijos ir valstybių narių valdžios institucijos, įskaitant jų nacionalines vykdymo užtikrinimo įstaigas, turėtų prisidėti prie visų susijusių šalių informavimo apie šią rekomendaciją ir bendradarbiauti siekdamos ją įgyvendinti.

         Priimta Briuselyje 2020 m. gegužės 13 d.

               Komisijos vardu

            Adina VĂLEAN

               Komisijos narė

         (1)  https://www.who.int/emergencies/diseases/novel-coronavirus-2019/events-as-they-happen.

         (2)  Jungtinių Tautų agentūros – Pasaulio turizmo organizacijos (PTO) duomenimis, kelionių apribojimai taikomi 96 % turistų lankomų pasaulio vietų (žr. 2020 m. balandžio 16 d. pirmąją PTO ataskaitą COVID-19 related travel restrictions – a global review for tourism („Su COVID-19 susiję kelionių apribojimai. Visuotinė turizmo apžvalga“)).

         (3)  2020 m. balandžio mėn. užfiksuotas didžiausias mėnesinis ekonominių vertinimų rodiklio (ESI) sumažėjimas nuo 1985 m. – euro zonoje ir Sąjungoje jis atitinkamai sumažėjo iki 67,0 ir 65,8. Užimtumo prognozių rodiklis (EEI) 2020 m. balandžio mėn. nukrito iki žemiausio užregistruoto lygio (63,7 euro zonoje ir 63,3 Sąjungoje). Žr. https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/indicators-statistics/economic-databases/business-and-consumer-surveys/latest-business-and-consumer-surveys_en.

         (4)  Pavyzdžiui, oro eismo sektoriuje, palyginti su praėjusiais metais, pinigų srautas sumažėjo maždaug 90 % (šaltinis – Eurokontrolė), tolimojo susisiekimo keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų sektoriuje – 85 %, regioninių (įskaitant priemiestines) keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų sektoriuje – 80 %, tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų sektoriaus veikla beveik sustojo (šaltinis – Europos geležinkelių bendrija (CER)); kruizinių ir keleivinių laivų sektoriuje balandžio viduryje pinigų srautas buvo daugiau kaip 90 % mažesnis nei praėjusiais metais (šaltinis – Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA)).

         (5)  Žr. 2020 m. balandžio 15 d. Europos koronaviruso plitimo valdymo priemonių atšaukimo veiksmų planą (https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/health/coronavirus-response/european-roadmap-lifting-coronavirus-containment-measures_lt).

         (6)  2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 261/2004, nustatantis bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 295/91 (OL L 46, 2004 2 17, p. 1).

         (7)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 315, 2007 12 3, p. 14).

         (8)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1177/2010 dėl jūrų ir vidaus vandenų keliais vykstančių keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 (OL L 334, 2010 12 17, p. 1).

         (9)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 181/2011 dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 (OL L 55, 2011 2 28, p. 1).

         (10)  Reglamento (EB) Nr. 261/2004 7 straipsnio 3 dalis; Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 16 straipsnio 1 dalies a punktas; Reglamento (ES) Nr. 1177/2010 18 straipsnio 1 dalies b punktas; Reglamento (ES) Nr. 181/2011 19 straipsnio 1 dalies b punktas.

         (11)  Reglamento (EB) Nr. 261/2004 7 straipsnio 3 dalis; Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 16 straipsnio 1 dalies a punktas; Reglamento (ES) Nr. 1177/2010 18 straipsnio 1 dalies b punktas; Reglamento (ES) Nr. 181/2011 19 straipsnio 1 dalies b punktas.

         (12)  2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2302 dėl kelionės paslaugų paketų ir susijusių kelionės paslaugų rinkinių, kuria iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 bei Direktyva 2011/83/ES ir panaikinama Tarybos direktyva 90/314/EEB (OL L 326, 2015 12 11, p. 1).

         (13)  Žr. Kelionių paslaugų paketų direktyvos 11 straipsnį.

         (14)  Žr. Kelionių paslaugų paketų direktyvos 11 straipsnio 4 dalį.

         (15)  Žr. Kelionių paslaugų paketų direktyvos 11 straipsnio 5 dalį.

         (16)  OL C 89I, 2020 3 18, p. 1.

         (17)  Gairės (https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/coronavirus_info_ptd_19.3.2020.pdf), paskelbtos Komisijos atsako į COVID-19 grėsmę svetainėje https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/health/coronavirus-response/travel-and-transportation-during-coronavirus-pandemic_lt.

         (18)  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1).

         (19)  Komisijos komunikatas „Laikinoji valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistema“ (OL C 91I, 2020 3 20, p. 1).

         (20)  Komisijos komunikatas „Laikinosios valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemos pakeitimas“ (OL C 112I, 2020 4 4, p. 1).

         (21)  Komisijos komunikatas „Laikinosios valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemos pakeitimas“ (OL C 164, 2020 5 13, p. 3).

         (22)  Primenama, kad bet kuriuo atveju lieka galioti teisės, privalomos pagal Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 16 straipsnio a punktą kartu su 17 straipsnio 2 dalimi ir Reglamento (ES) Nr. 1177/2010 18 straipsnio 3 dalį.

         (23)  Patvarioji laikmena Kelionių paslaugų paketų direktyvos 3 straipsnio 11 punkte apibrėžiama kaip „bet kokia priemonė, kuri keliautojui ar prekiautojui leidžia saugoti asmeniškai jam skirtą informaciją taip, kad informacija tam tikrą laiką būtų prieinama ir kad saugomą informaciją būtų galima atgaminti nepakitusią“.

         (24)  Pagal laikinosios sistemos 3.2 skirsnį tam tikrą laikotarpį galima teikti valstybės garantijas paskoloms.

         (25)  Laikinosios sistemos 25 ir 27 punktų d papunkčiai.


title: Tarybos rekomendacija 2022 m. balandžio 5 d. dėl jaunųjų savanorių mobilumo Europos Sąjungoje (Tekstas svarbus EEE) 2022/C 157/01

text:
               2022 4 11

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 157/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2022 m. balandžio 5 d.
      dėl jaunųjų savanorių mobilumo Europos Sąjungoje
      (Tekstas svarbus EEE)
      (2022/C 157/01)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 165 ir 166 straipsnius,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
      kadangi:

                  1.

                  2021 m. rugsėjo 15 d. Europos Komisijos pirmininkė pranešime apie Europos Sąjungos padėtį (1) informavo, kad Europos Komisija siūlys 2022-uosius paskelbti Europos jaunimo metais, „[k]ad atiduotume duoklę jaunuoliams, tiek atidavusiems kitiems“. Europos jaunimo metų tikslai, be kita ko, yra „remti jaunimą, kad jis galėtų geriau suprasti ir aktyviai naudoti įvairias galimybes, kurios jauniems žmonėms yra prieinamos įgyvendinant viešąją politiką Sąjungos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, siekiant remti jų asmeninį, socialinį, ekonominį ir profesinį tobulėjimą žaliajame, skaitmeniniame ir įtraukiame pasaulyje, drauge sistemingai šalinant likusias kliūtis, trukdančias tą daryti“; (2)

                  2.

                  Europos Parlamento rezoliucijoje dėl COVID-19 poveikio jaunimui ir sportui (2020/2864(RSP)) (3) pabrėžta, kad jaunimas buvo solidarumo motyvuotos veiklos, kuria reaguojama į jų bendruomenių poreikius, atsiradusius dėl COVID-19 pandemijos, centre – pradedant informavimo kampanijų inicijavimu, baigiant darbu pirmosiose gretose, įgyvendinant Europos solidarumo korpuso ir kitas savanorių iniciatyvas;

                  3.

                  vykdydami savanorišką veiklą pagal Europos solidarumo korpuso programą ir kitas schemas jaunuoliai realiai įgyvendina Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) preambulės, kurioje pabrėžiamas pasirašiusiųjų šalių noras stiprinti Europos tautų solidarumą, ES sutarties 2 straipsnį, kuriame solidarumas paminėtas kaip viena iš valstybėms narėms bendrų vertybių, taip pat ES sutarties 3 straipsnį, kuriame nurodyta, kad Sąjungos tikslas – skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų gerovę. Jų savanoriškos veiklos teikiant humanitarinę pagalbą veiksmai prisideda propaguojant taiką Europoje ir pasaulyje bei pagarbą žmogaus orumui ir žmogaus teisėms;

                  4.

                  patirtis įgyvendinant Europos savanorių tarnybos (1996–2018 m.) ir Europos solidarumo korpuso programą, nors ir sėkminga,, kartu parodė, kad reikia toliau stengtis sudaryti palankesnes sąlygas tarptautinei savanoriškai veiklai, visų pirma mažiau galimybių turintiems jaunuoliams. Atsižvelgdama į tai, Taryba paragino peržiūrėti 2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl jaunųjų savanorių judumo visoje Europos Sąjungoje (toliau – 2008 m. Tarybos rekomendacija), kad būtų sustiprintas Europos jaunimo programų potencialas informuoti jaunimą ir padėti kurti bendruomenes (4). Tai aiškiai išreikšta visų pirma 4 priede dėl 2019-2027 m. ES jaunimo strategijos darbo plano. Be to, 2021 m. spalio 14 d. Komisijos ataskaitoje dėl ES jaunimo strategijos įgyvendinimo (5) užsiminta apie tai, kad bus atlikta 2008 m. Tarybos rekomendacijos peržiūra;

                  5.

                  dauguma iš 2008 m. Tarybos rekomendacijoje iškeltų klausimų tebėra labai svarbūs ir yra įtraukti į šį pasiūlymą. Atnaujinti 2008 m. Tarybos rekomendaciją tapo būtina dėl kelių pokyčių, įvykusių nuo 2008 m. Vienas iš minėtų svarbių pokyčių – tai, kad 2016 m. inicijuota Europos solidarumo korpuso programa ir sukurtos naujos nacionalinės savanoriškos veiklos schemos ir veiksmai, taip pat turintys tarpvalstybinių elementų (6), kurie kartais suteikia labai panašių galimybių jaunimui. 2019–2027 m. ES jaunimo strategijoje (7) valstybės narės ir Komisija raginamos pagal savo kompetencijos sritis „siekti užtikrinti ES finansavimo priemonių ir nacionalinių, regioninių ir vietos schemų papildomumą ir sinergiją“.

                  6.

                  ES jaunimo strategijos ir 2008 m. Tarybos rekomendacijos vertinime (8) nurodyta, kad būtinybė įtraukti palankių sąlygų neturinčius asmenis 2015 m. yra aktualesnė problema nei 2008 m. Kiti 2008 m. rekomendacijoje nustatyti, bet joje nenagrinėti poreikiai susiję su savanoriškos veiklos projektų kokybės užtikrinimu, organizacijų gebėjimų stiprinimo galimybėmis ir geresne rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena. Ekspertų grupė pateikė tolesnių politikos rekomendacijų (9), apimančių tokius aspektus kaip dalijimasis žiniomis ir tinklaveika, galimybės dalyvauti savanoriškoje veikloje, administracinės kliūtys, informuotumas, pripažinimas, skaitmeninė savanoriška veikla ir aplinkos kontekstas – į jas buvo atsižvelgta siūlomoje rekomendacijoje;

                  7.

                  krizių, pavyzdžiui, tų, dėl kurių buvo sutrikdytas tarptautinis fizinis savanorių mobilumas, poveikis nuo 2008 m. buvo didelis. Per COVID-19 pandemiją paaiškėjo, kaip svarbu visada užtikrinti visų dalyvių saugumą, saugą ir fizinę bei psichikos sveikatą, be kita ko, numatyti, kaip bus valdomas galimas nenumatytų aplinkybių poveikis. Be to, ilgą laiką sąvoka „tarptautinė savanoriška veikla“ praktiškai reiškė tik su fiziniu savanorių mobilumu susijusią veiklą. Vis dėlto tobulėjant technologijoms ir besitęsiant COVID-19 pandemijai atsirado naujų savanoriškos veiklos tendencijų. Išryškėjo skaitmeninės savanoriškos veiklos potencialas papildyti fizinį mobilumą arba tapti alternatyvia savanoriškos veiklos forma jaunuoliams, kurie fiziškai keliauti negali. Savanoriškos veiklos kartų aspektas taip pat padėjo aiškiai parodyti šios veiklos svarbą stengiantis įveikti mūsų visuomenei kylančius demografinius iššūkius. Su aplinka ir kova su klimato kaita susiję susirūpinimą keliantys klausimai yra vieni iš svarbiausių ES politinės darbotvarkės klausimų ir į juos turi būti atsižvelgiama vykdant su tarptautiniu mobilumu susijusią veiklą;

                  8.

                  Komunikate dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo iki 2025 m (10). pabrėžiama pagal Europos solidarumo korpuso programą įgytos tarpvalstybinės patirties įtraukumo, kokybės ir pripažinimo svarba. Kad savanoriška veikla būtų naudinga bendruomenėms ir jauniems savanoriams, viena iš būtinų sąlygų yra suteikti esamų galimybių kokybės garantijas ir tinkamai remti dalyvius visais jų dalyvavimo savanoriškoje veikloje etapais;

                  9.

                  Tarybos rezoliucijoje dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) Taryba tos strateginės programos 1 prioritetinėje srityje patvirtino, kad vienas iš siekių yra „[s]katinti, vertinti ir pripažinti neformalųjį mokymąsi, įskaitant savanorišką veiklą, ir didinti tarpvalstybinės solidarumo veiklos įtraukumą, kokybę ir pripažinimą“;

                  10.

                  vienas iš pirmųjų sunkumų, su kuriais susiduria jaunuoliai, norintys įgyti tarptautinės savanoriškos veiklos patirties, yra prieiga prie patogios naudoti informacijos apie jų, kaip savanorių, statusą ir teises specialioje nacionalinėje interneto svetainėje, kad jie galėtų pradėti tarptautinę savanorišką veiklą gerai žinodami, kokį poveikį ji darys jų socialinės apsaugos teisėms priimančiojoje valstybėje narėje, taip pat valstybėje narėje, kurioje yra jų nuolatinė gyvenamoji vieta (11). Pagal 2018 m. spalio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1724, kuriuo sukuriami bendrieji skaitmeniniai vartai, skirti suteikti prieigą prie informacijos, procedūrų ir pagalbos bei problemų sprendimo paslaugų, Komisija ir valstybės narės jau yra įpareigotos ES piliečiams internete teikti patogią naudoti informaciją apie pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę nustatytas teises, pareigas ir taisykles, susijusias su kitoje valstybėje narėje vykdoma savanoriška veikla (12);

                  11.

                  daugelio su tarptautiniu mobilumu susijusių klausimų negalima išspręsti vien nacionaliniu lygmeniu, nes veikla apima tiek siunčiančiąsias, tiek priimančiąsias valstybes nares. Savanoriškos veiklos administracinės ir teisinės sistemos valstybėse narėse gali skirtis. Jaunimui naudoti patogi ir išsami informacija apie savanorišką veiklą reglamentuojančias nacionalines teisines ir administracines taisykles, visų pirma informacija apie socialinę aprėptį siunčiančiosiose ir priimančiosiose valstybėse narėse, yra labai svarbi jaunuoliams, norintiems užsiimti tarptautine savanoriška veikla;

                  12.

                  Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2021–2027 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų planas“ (13) pripažįstamas savanoriškos veiklos vaidmuo užtikrinant mažiau galimybių turinčių asmenų integraciją ir įtrauktį. Daugeliui jų savanoriška veikla gali būti labiausiai prieinama tarpvalstybinio judumo galimybė, visų pirma trumpalaikės savanoriškos veiklos arba savanoriškos veiklos grupėse ar komandose forma;

                  13.

                  trečiųjų valstybių piliečiai gali susidurti su administracinėmis ir praktinėmis tarpvalstybinės savanoriškos veiklos kliūtimis, jeigu jie, norėdami pradėti savanorišką tarnybą kitoje valstybėje narėje, turi kreiptis dėl trumpalaikės ar ilgalaikės vizos ar leidimo gyventi išdavimo. Direktyva (ES) 2016/801 reglamentuojamos ilgalaikės vizos arba leidimo gyventi, reikalingų, kad būtų galima atvykti į ES valstybę narę savanoriškos tarnybos tikslais, gavimo sąlygos. Tačiau joje nėra nuostatų dėl trečiųjų valstybių savanorių mobilumo ES viduje;

                  14.

                  vykdydami savanorišką veiklą savanoriai ir mokosi, todėl didėja jų įsidarbinamumas. Yra sukurtos nacionalinės ar ES sistemos (t. y. „Youthpass“ (14) ir „Europass“ (15)), padedančios nustatyti, dokumentais pagrįsti ir patvirtinti vykdant savanorišką veiklą pasiektus mokymosi rezultatus. 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacijoje dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (16) darbdaviai, jaunimo ir pilietinės visuomenės organizacijos paraginti skatinti mokymosi dirbant ar savanoriaujant rezultatų nustatymą ir dokumentavimą ir sudaryti tam palankesnes sąlygas,. Atlikus 2012 m. Tarybos rekomendacijos vertinimą (17) nustatytos sritys, kuriose reikia imtis tolesnių veiksmų, norint pasiekti 2012 m. Tarybos rekomendacijos tikslus ir suteikti žmonėms daugiau ir geresnių mokymosi rezultatų patvirtinimo galimybių, kad jie galėtų toliau mokytis ir tinkamai panaudoti savo įgūdžius Europos visuomenėje ir darbo rinkoje. 2018 m. balandžio 18 d. sprendime dėl „Europass“ savanoriai apibrėžti kaip viena iš tikslinių grupių;

                  15.

                  atsižvelgiant į naujus nuo 2008 m. įvykusius pokyčius, tarptautinei savanoriškai veiklai kylančių kliūčių įrodymus ir ekspertų grupės politikos rekomendacijas dėl jaunųjų savanorių mobilumo skatinimo, reikia parengti naują Tarybos rekomendaciją dėl savanoriškos veiklos, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tarptautinei jaunimo savanoriškai veiklai ir pagerinti jos kokybę, taip pat skatinti tarpusavio mokymąsi, tinklaveiką ir savanoriškos veiklos schemų ir veiksmų valstybėse narėse bei Europos solidarumo korpuso programos sinergijas;

                  16.

                  šioje rekomendacijoje visapusiškai atsižvelgiama į subsidiarumo ir proporcingumo principus,

            PRIPAŽĮSTA, KAD:

                  17.

                  šioje rekomendacijoje savanoriška veikla apibrėžiama taip pat, kaip ir 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/888, kuriuo nustatoma Europos solidarumo korpuso programa, t. y. savanoriška veikla – solidarumo veikla, vykdoma kaip savanoriška neatlygintina (18) veikla ne ilgiau kaip 12 mėnesių, padedanti siekti bendros gerovės. Jei pagal valstybėse narėse įgyvendinamas tarptautines schemas numatyta ilgiau kaip 12 mėnesių trunkanti solidarumo veikla, kuri kitais aspektais atitinka savanoriškos veiklos apibrėžtį, ji šioje rekomendacijoje laikytina savanoriška veikla ir todėl yra įtraukiama į jos taikymo sritį;

                  18.

                  pagal šią rekomendaciją jaunimo savanoriška veikla apima ES piliečių arba trečiųjų valstybių piliečių, kurie gyvena vienoje valstybėje narėje ir savanoriškos tarnybos tikslais persikelia į kitą valstybę narę, savanorišką veiklą ES pagal Europos solidarumo korpuso programą arba bet kokią valstybėse narėse įgyvendinamą nacionalinę tarpvalstybinės savanoriškos veiklos schemą ar veiksmą. Valstybėms narėms ir Komisijai imantis veiksmų pagal šią rekomendaciją taip pat turėtų būti kuo labiau atsižvelgiama į tarp valstybių narių ir trečiųjų valstybių vykdomą savanorišką veiklą. Savanoriška veikla neturėtų daryti neigiamo poveikio galimam ar esamam apmokamam darbui ar būti laikoma jo pakaitalu. Terminai „jaunimas / jaunuoliai“ ir „jaunas“ apima 18–30 metų amžiaus grupės asmenis;

                  19.

                  mažiau galimybių turintys jaunuoliai – jaunuoliai, kurie dėl ekonominių, socialinių, kultūrinių, geografinių ar sveikatos priežasčių, dėl to, kad jie yra migrantų kilmės, arba dėl tokių priežasčių kaip negalia ar mokymosi sunkumai arba bet kokių kitų priežasčių, įskaitant priežastis, dėl kurių galėtų kilti diskriminacija pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnį, susiduria su kliūtimis, dėl kurių jie negali veiksmingai pasinaudoti galimybėmis (19),

            REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS:

                  20.

                  apsvarstyti priemones, kuriomis prisidedama prie tinkamos ir aiškios teisės aktų ir įgyvendinimo sistemos, skirtos tarptautinės savanoriškos veiklos dalyvių sveikatai, saugai ir saugumui užtikrinti, arba kuriomis tokia sistemą išlaikoma, šiuo tikslu:

                              a)

                              užtikrinant, kad visi savanoriai galėtų naudotis socialine apsauga valstybėje narėje pagal 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo nuostatas;

                              b)

                              remiant savanoriškos veiklos įgyvendinime dalyvaujančius organizatorius, užtikrinant, kad būtų įdiegtos aiškios ir patikimos procedūros, kurių paskirtis būtų pasirūpinti savanoriais krizių, ekstremaliųjų situacijų ir kitų nenumatytų aplinkybių atvejais ir jiems padėti;

                  21.

                  teikti prieinamą informaciją ir didinti informuotumą apie savanorių teises, numatytas pirmiau nurodytoje specialioje sistemoje, visų pirma:

                              a)

                              užtikrinant, kad būtų sukurta nacionalinė interneto svetainė, atitinkanti Interneto svetainių prieinamumo direktyvos (20) reikalavimus, kurioje savanoriams būtų teikiama praktinė, prieinama ir išsami informacija apie savanorišką veiklą reglamentuojančias nacionalines teisines ir administracines taisykles ir savanoriškos veiklos kitoje valstybėje narėje poveikį esamoms ir būsimoms savanorių (tiek atvykstančių, tiek išvykstančių ES savanorių) socialinės apsaugos teisėms (21);

                              b)

                              remiant jaunimo informavimo paslaugų teikėjus skatinant mokymus apie tai, kaip rengti jaunimui patogią naudoti informaciją, susijusią su savanorišką veiklą reglamentuojančiomis nacionalinėmis teisinėmis ir administracinėmis taisyklėmis;

                              c)

                              skatinant bendradarbiavimą su sukurtais tinklais ir tarnybomis, pavyzdžiui, Europos jaunimo informavimo ir konsultavimo agentūra (ERYICA), rengiant tokią informaciją;

                              d)

                              skatinant esamų nacionalinių tarpvalstybinės savanoriškos veiklos schemų ir veiksmų organizatorius nurodyti atitinkamas nacionalines ir Europos interneto svetaines (22), kuriose savanoriams teikiama informacija apie jų teises, pareigas ir taikytinas taisykles, susijusias su kitoje valstybėje narėje vykdoma savanoriška veikla;

                  22.

                  gerinti savanoriškos veiklos galimybių kokybę remiant savanoriškos veiklos organizatorių pastangas stiprinti savo gebėjimus. Visų pirma, šį tikslą galima pasiekti:

                              a)

                              skatinant organizatorius tiek siunčiančiosiose, tiek priimančiosiose valstybėse narėse bendradarbiauti, be kita ko, teikiant pakankamai informacijos apie savanorišką veiklą, jos organizatorius ir savanorį, kad abi šalys galėtų priimti informacija grindžiamą sprendimą dėl veiklos tvarumo ir įvykdyti visus teisinius reikalavimus;

                              b)

                              skatinant savanoriškos veiklos organizatorius pabrėžti kokybę, be kita ko, savanoriškos veiklos organizavimą pagrindžiant analize, kuria patvirtinami nustatyti poreikiai ir užtikrinami vietos bendruomenėms naudingi rezultatai;

                              c)

                              skatinant savanoriškos veiklos organizatorius skirti pakankamai dėmesio savanoriškos veiklos mokymosi aspektui, įskaitant kalbų mokymąsi dalyvaujant tarptautinėje savanoriškoje veikloje;

                              d)

                              padedant savanoriškos veiklos organizatoriams sistemingiau ir visuotiniau naudotis esamomis nacionalinėmis ar ES sistemomis (pavyzdžiui, „Youthpass“ ir „Europass“), kad būtų galima lengviau nustatyti, dokumentais pagrįsti ir patvirtinti vykdant savanorišką veiklą pasiektus mokymosi rezultatus;

                              e)

                              pripažįstant, kad darbas su jaunimu yra svarbus savanoriškos veiklos galimybių jaunimui propagavimo veiksnys ir viena iš pagrindinių kokybiško savanoriškos veiklos plėtojimo ES priemonių, ir taip prisidedant prie Europos darbo su jaunimu darbotvarkės (23) įgyvendinimo;

                              f)

                              skatinant tarpvalstybinį asmenų, dirbančių su jaunimu ir jaunimo organizacijose, mobilumą;

                              g)

                              remiant su jaunimu dirbančių asmenų ir savanoriškos veiklos organizatorių mokymą, pripažįstant jų svarbų vaidmenį padedant ir suteikiant gairių jauniems savanoriams įgyti kokybiškos savanoriškos veiklos patirties;

                              h)

                              raginant tarptautinės savanoriškos veiklos organizatorius teikti paraiškas Europos solidarumo korpuso kokybės ženklui gauti;

                              i)

                              rengiant ir propaguojant bendruosius savanoriškos veiklos kokybės standartus, kartu, kai tik tai įmanoma atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, semiantis įkvėpimo iš visapusiškos kokybės, paramos, įtraukties ir sertifikavimo priemonių, nurodytų Reglamente (ES) 2021/888 (24), sistemos;

                              j)

                              priimant priemones, kuriomis būtų užtikrinama, kad savanoriška veikla netaptų darbo pakaitalu;

                  23.

                  užtikrinti, kad visiems jaunuoliams, įskaitant mažiau galimybių turinčius jaunuolius, būtų suteikiama reali galimybė dalyvauti tarptautinėje savanoriškoje veikloje, be kita ko:

                              a)

                              remiant nacionalinių vartų ir regioninių bei vietos struktūrų, tokių kaip darbo su jaunimu infrastruktūrų ir jaunimo informacijos centrų, kai jų esama, kūrimą ir (arba) veikimą, kad galimiems jauniems savanoriams, įskaitant mažiau galimybių turinčius jaunuolius, pilietinės visuomenės ir (arba) solidarumo organizacijoms ir kitiems šios srities suinteresuotiesiems subjektams asmenims su negalia prieinamu formatu būtų teikiama informacija ir jie būtų orientuojami esamų savanoriškos veiklos galimybių klausimais. Šios struktūros gali apimti absolventų tinklus (tokius kaip „EuroPeers“) ir vietos lygmeniu su jaunimu dirbančius asmenis, pasinaudojant jų gebėjimais įgalinti ir remti potencialius savanorius kandidatus ir , kai aktualu, galėtų būti susietos su nacionalinėmis agentūromis, įgyvendinančiomis Europos solidarumo korpuso programą;

                              b)

                              sudarant palankesnes sąlygas mažiau galimybių turintiems jaunuoliams įgyti tarptautinės savanoriškos veiklos patirties, šiuo tikslu propaguojant atitinkamų organizacijų ir tinklų (25), tokių kaip „Eurodesk“ ir ERYICA, teikiamą tikslinę ir prieinamą informaciją bei vykdomą informavimo veiklą, be kita ko, didinant informuotumą apie tarpkultūrinių kompetencijų ir kalbų mokymosi, kaip vieno iš žingsnių tarptautinio mobilumo link, svarbą;

                              c)

                              užtikrinant, kad savanoriškos veiklos organizatoriai būtų skatinami propaguoti socialinę įtrauktį, be kita ko, suteikiant priimtiną ir tinkamą būstą, kuris būtų prieinamas jaunuoliams, visų pirma negalią turintiems jaunuoliams;

                              d)

                              padedant savanoriškos veiklos organizatoriams projektuose (26) plėtoti mažiau galimybių turinčių jaunuolių įtraukties aspektus, be kita ko, suvedant juos su tarnybų, atsakingų už socialinės įtraukties propagavimą, ekspertais, kurie galėtų juos remti ir mokyti;

                              e)

                              teikiant tikslinę paramą savanoriškos veiklos plėtojimui, visų pirma propaguojant nepalankioje padėtyje esančių grupių ar grupių, kurioms kyla rizika patirti diskriminaciją, įtrauktį, lygybę ir įgalinimą, ir teikiant paskatas tokioms bendruomenėms priklausantiems jauniems savanoriams dalyvauti savanoriškoje veikloje ir būti propaguotojais ar net sektinu pavyzdžiu jų pačių bendruomenėje;

                              f)

                              padedant atitinkamoms organizacijoms ir tinklams propaguoti vietos lygmeniu vykdomą savanorišką veiklą (be kita ko, trumpalaikę, trunkančią ne visą darbo laiką ir vykstančią grupėmis), nes tai gali būti pirmasis žingsnis siekiant dalyvauti tarptautinėje veikloje, ir teikiant papildomą tikslinę paramą savanoriškos veiklos galimybėms, kuriomis būtų patenkinami dėl įvairių priežasčių fiziškai tarptautinėje mobilumo veikloje dalyvauti negalinčių jaunuolių poreikiai, plėtoti, pavyzdžiui, suteikiant, be kita ko, skaitmeninės savanoriškos veiklos galimybių;

                              g)

                              toliau propaguojant esamas tarptautines priemones, galinčias palengvinti jaunimo mobilumą, pavyzdžiui, mobilumo kortelių įgijimą, ir skatinant jas naudoti vykdant bet kokią tarptautinę savanorišką veiklą (27);

                              h)

                              jei įmanoma ir nedarant poveikio Šengeno acquis ir Sąjungos teisei dėl trečiųjų valstybių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo, išsprendžiant administracinius ir praktinius klausimus, dėl kurių trečiųjų valstybių piliečiams kyla sunkumų savanoriškos tarnybos tikslais gauti vizas ir (arba) leidimus gyventi;

                  24.

                  didinti informuotumą apie savanoriškos veiklos naudą teikiant informaciją, vykdant orientavimo ir informavimo veiklą, be kita ko, įtraukiant nacionalinius suinteresuotuosius subjektus švietimo, mokymo, užimtumo, socialinių paslaugų ir jaunimo sektoriuose. Itin daug dėmesio turėtų būti skiriama mažiau galimybių turinčių jaunuolių pritraukimui. Be kita ko, turėtų būti propaguojama tai, kad:

                              a)

                              savanoriškoje veikloje dalyvaujantiems jaunuoliams būtų suteikta konkrečių priemonių prisidėti prie visuomenės uždavinių sprendimo ir parodyti solidarumą su pažeidžiamoje padėtyje esančiais žmonėmis;

                              b)

                              savanoriškos veiklos patirtis padėtų jaunuoliams siekti asmeninio, edukacinio, socialinio, pilietinio ir profesinio tobulėjimo ir išsiugdyti darbo rinkoje reikalingas ir vertinamas kompetencijas;

                              c)

                              būtų įdiegtos sistemos, skirtos vykdant savanorišką veiklą pasiektiems mokymosi rezultatams nustatyti, pagrįsti dokumentais ir patvirtinti (įskaitant „Youthpass“ ir Europass);

                  25.

                  remti ir propaguoti su savanoriška veikla susijusią bendruomenės telkimo veiklą, be kita ko:

                              a)

                              nacionaliniu lygmeniu skatinant savanorių tinklų, ypač tų, kurie dalyvauja veikloje, turinčioje ilgalaikę viziją, t. y. nėra susiję su individualiais projektais ar nėra ribojami jų trukmės, veikimą;

                              b)

                              propaguojant esamus su savanoriška veikla susijusius Europos tinklus, ypač Europos solidarumo tinklą ir tinklą „EuroPeers“, taip pat kitus išteklius ir platformas, prieinamus per Europos jaunimo portale veikiantį Europos solidarumo korpuso portalą;

                              c)

                              skatinant buvusius savanorius dalytis patirtimi per jaunimo tinklus, švietimo įstaigas ir praktinius seminarus, pavyzdžiui, kaip savanoriškos veiklos ambasadorius ar tinklo narius, taip pat mokyti esamus ar būsimus savanorius;

                              d)

                              skatinant savanoriškos veiklos organizatorius padėti savanoriams veiklos vykdymo metu integruotis į priimančiąją bendruomenę ir tęsti savanorišką veiklą grįžus namo, itin daug dėmesio skiriant pagalbai mažiau galimybių turintiems jaunuoliams;

                  26.

                  išnagrinėti naujas savanoriškos veiklos tendencijas ir alternatyvius jos aspektus bei formas, be kita ko:

                              a)

                              propaguojant skaitmeninės savanoriškos veiklos tarptautiniame kontekste, kaip vienos iš papildomų fizinio mobilumo galimybių arba net kaip atskiros savanoriškos veiklos formos, formų išbandymą ir renkant įrodymus apie tokią savanorišką veiklą;

                              b)

                              pripažįstant kelių kartų kartu vykdomos savanoriškos veiklos vertę ir ją propaguojant, nes tokia savanoriška veikla labai padeda spręsti senėjančiai visuomenei kylančius uždavinius ir yra vienas iš būdų įtraukti jaunimą į kartų dialogą, palengvinti žinių perdavimą iš kartos į kartą ir didinti socialinę sanglaudą;

                  27.

                  užtikrinti Europos lygmeniu ir įvairiais lygmenimis valstybėse narėse įgyvendinamų savanoriškos veiklos schemų ir veiksmų sinergijas, papildomumą ir tęstinumą, be kita ko, pavyzdžiui:

                              a)

                              valstybėms narėms keičiantis informacija apie esamas savanoriškos veiklos schemas, įskaitant nacionalines viešosios tarnybos schemas ir veiksmus, jeigu tokių esama, ir tokią informaciją perduodant Europos Komisijai, kad būtų galima ją paskelbti Europos jaunimo portale ir jaunimo vikio puslapiuose, ir plėtoti geriausią patirtį;

                              b)

                              apsvarstant priemones, kuriomis būtų propaguojamas ir remiamas geriausios patirties perdavimas tarp savanoriškos veiklos schemų ar veiksmų;

                  28.

                  remti savanorišką veiklą, kuria reikšmingai prisidedama sprendžiant su klimatu ir aplinka susijusius uždavinius, šiuo tikslu:

                              a)

                              skatinant į visus savanoriškos veiklos projektus ir veiksmus integruoti žaliąją praktiką, taip pat propaguojant aplinkos atžvilgiu tvarų ir atsakingą dalyvių ir dalyvaujančių organizacijų elgesį;

                              b)

                              propaguojant savanoriškos veiklos aplinkosauginio pėdsako mažinimą, pavyzdžiui, mažinant atliekų kiekį, perdirbant atliekas ir, kai įmanoma, naudojantis tvariomis transporto priemonėmis;

                              c)

                              propaguojant tokios savanoriškos veiklos, kuria sprendžiami su aplinkos apsauga, tvarumu, klimato tikslais ir nelaimių prevencija bei atkūrimu po nelaimių susiję klausimai, plėtojimą;

                  29.

                  informaciją apie pažangą, daromą įgyvendinant šią rekomendaciją, įtraukti į reguliariai pagal ES jaunimo strategiją teikiamą naujausią informaciją, visų pirma kaip jaunimo vikio dalį,

            RAGINA KOMISIJĄ:

                  30.

                  sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis patirtimi, kaip šalinti kliūtis, galinčias sutrukdyti jaunimui dalyvauti savanoriškoje veikloje, pavyzdžiui, pasitelkiant tarpusavio mokymosi veiklą, Komisijos ekspertų grupes arba ES jaunimo strategijos platformą;

                  31.

                  padėti valstybėms narėms laikytis šios rekomendacijos pasitelkiant ES jaunimo strategijos, Europos darbo su jaunimu darbotvarkės ir ES jaunimo programų, visų pirma Europos solidarumo korpuso programos, bendradarbiavimo mechanizmus ir priemones;

                  32.

                  sudaryti palankesnes sąlygas įvairiais lygmenimis vykdomam valstybių narių ir visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų tarpusavio mokymuisi ir mainams, pasitelkiant tokias priemones kaip savitarpio mokymasis ir konsultavimas, ekspertų grupės ir tinklaveika ir kitos bendradarbiavimo struktūros, be kita ko, daugiausia dėmesio skiriant ES ir nacionaliniu lygmenimis įgyvendinamų schemų ar veiksmų, įskaitant nacionalines viešosios tarnybos schemas, jeigu tokių esama, sinergijoms ir tarpusavio papildomumui. Šiuo tikslu naudotis esamomis interneto svetainėmis, pavyzdžiui, jaunimo vikiu ir Europos jaunimo portalu, kuriose valstybės narės ir nevyriausybinės organizacijos (NVO) gali įvairiais lygmenimis dalytis ištekliais ir žiniomis;

                  33.

                  išnagrinėti naujas savanoriškos veiklos tendencijas ir formas, kuriomis laikomasi pagrindinių lygių galimybių ir nediskriminavimo, prieinamumo, įtraukumo ir aukštos kokybės veiklos principų, renkant įrodymus, plėtojant geriausią patirtį ir rengiant gaires bei vadovus, visų pirma susijusius su skaitmenine ar mišriąja savanoriška veikla ir kelių kartų kartu vykdoma savanoriška veikla;

                  34.

                  propaguoti ir skleisti informaciją apie Europos jaunimo savanoriškos veiklos galimybes, visų pirma, mažiau galimybių turintiems asmenims, per Europos jaunimo portalą, kuriame galima užsiregistruoti dalyvauti pagal Europos solidarumo korpuso programą vykdomoje solidarumo veikloje. Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, Europos jaunimo portale pateikti nuorodas į atitinkamas nacionalines interneto svetaines (28);

                  35.

                  toliau plėtoti ir propaguoti esamas ES priemones, padedančias patvirtinti neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatus, visų pirma „Youthpass“ ir „Europass“ platformas, be kita ko, naudojantis Europos skaitmeniniais mokymosi kredencialais, ir remti tokių priemonių naudojimą;

                  36.

                  remti ilgalaikio savanoriškos ir solidarumo veiklos poveikio asmenims ir organizacijoms, taip pat visuomenei, įskaitant per COVID-19 pandemiją įgytą patirtį ir įžvalgas, susijusias su savanoriškos veiklos sektoriumi ir jo pasirengimu panašioms krizėms, mokslinius tyrimus ir duomenų rinkimą, šiuo tikslu atliekant tyrimus ir apklausas, kaupiant statistinius duomenis, atliekant mokslinius tyrimus ir duomenų analizę;

                  37.

                  naudotis internetine jaunimo vikio platforma informacijai apie valstybių narių pažangą, daromą įgyvendinant šią rekomendaciją, rinkti;

                  38.

                  teikti šios Tarybos rekomendacijos taikymo įgyvendinant ES jaunimo strategiją ir Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu ataskaitas.

            Šia rekomendacija pakeičiama 2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl jaunųjų savanorių judumo visoje Europos Sąjungoje.

         Priimta Liuksemburge, 2022 m. balandžio 5 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            R. BACHELOT-NARQUIN

         (1)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_lt_0.pdf

         (2)  2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.) (OL L 462, 2021 12 28, p. 1).

         (3)  Priimti tekstai – COVID-19 poveikis jaunimui ir sportui, 2021 m. vasario 10 d., trečiadienis (europa.eu).

         (4)  OL C 456, 2018 12 18, p. 1.

         (5)  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos jaunimo strategijos (2019–2021 m.) įgyvendinimo, COM(2021) 636 final.

         (6)  2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/888, kuriuo nustatoma Europos solidarumo korpuso programa. Savanoriška veikla gali būti vykdoma ne ES šalyse:
      – kaip nustatyta Reglamento (ES) 2021/888 7 straipsnio 2 dalyje, „[s]avanoriška veikla (pagal jaunuolių dalyvavimo solidarumo veikloje paprogramę) gali būti vykdoma kitoje nei dalyvio gyvenamoji šalis šalyje (toliau – savanoriška veikla kitoje valstybėje) arba dalyvio gyvenamojoje šalyje (toliau – savanoriška veikla šalies viduje)“. Kita nei dalyvio gyvenamoji šalis gali būti Programos asocijuotoji trečioji valstybė arba kita dalyvaujančioji valstybė;
      – kaip nustatyta Reglamento (ES) 2021/888 10 straipsnio 2 dalyje, „[s]avanoriška veikla pagal Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpuso paprogramę gali būti vykdoma tik tuose regionuose trečiosiose valstybėse, kuriose [...] vykdoma humanitarinės pagalbos veikla ir operacijos ir [...] tuo metu nevyksta nuolatinių tarptautinių ar netarptautinių ginkluotų konfliktų“.

      Be to, kaip nustatyta 2 straipsnio 3 dalyje, Programoje taip pat gali dalyvauti trečiųjų valstybių piliečiai, „kuri[e] teisėtai gyvena valstybėje narėje, Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje arba kitoje dalyvaujančioje valstybėje pagal šį reglamentą“.

         (7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:42018Y1218(01)&qid=1578414694481&from=LT

         (8)  ES jaunimo strategijos ir Tarybos rekomendacijos dėl jaunųjų savanorių judumo vertinimas, 2016 m.

         (9)  Leidinys „Promoting the mobility of young volunteers and cross-border solidarity, a practical toolbox for actors and stakeholders in the field of youth and recommendations for policymakers“, kurį parengė Europos Komisijos sudaryta ekspertų grupė 2008 m. Tarybos rekomendacijos dėl jaunųjų savanorių judumo peržiūrai paremti, 2021 m. (darbas buvo atliekamas nuo 2019 m. rugsėjo mėn. iki 2020 m. rugsėjo mėn.).

         (10)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo iki 2025 m., COM(2020) 625 final, pateikiamas adresu EUR-Lex - 52020DC0625 - LT - EUR-Lex (europa.eu).

         (11)  Reikėtų priminti, kad 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo numatytas socialinės apsaugos teisių, įskaitant teisę į ligos išmokas, koordinavimas tarpvalstybiniais atvejais ir kad šis reglamentas taikomas tarp valstybių narių judantiems savanoriams.

         (12)  OL L 295, 2018 11 21, p. 32, I priedo E skirsnis. Įgyvendinama naudojantis portalu „Jūsų Europa“: Your Europe (europa.eu) Your Europe (europa.eu)

         (13)  COM (2020) 758 final.

         (14)  Priemonė „Youthpass“ yra pagrindinė visiems programos „Erasmus+“ ir Europos solidarumo korpuso programos dalyviams prieinama pripažinimo ir patvirtinimo priemonė, kuria atsižvelgiama į mokymosi procesą ir „Youthpass“ pažymėjime dokumentuojami dalyvių mokymosi rezultatai.

         (15)  2018 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2018/646 dėl bendros geresnių paslaugų, susijusių su įgūdžiais ir kvalifikacijomis, teikimo sistemos („Europass“), kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2241/2004/EB (OL L 112, 2018 5 2, p. 42), sukurta Europos sistema, kuria remiamas įgūdžių ir kvalifikacijų, įgytų formaliojo, neformaliojo ir savaiminio mokymosi būdu, taip pat mokantis iš praktinės patirties, mobilumo ir savanoriškos veiklos, skaidrumas ir supratimas.

         (16)  OL C 398, 2012 12 22, p. 1.

         (17)  ES jaunimo strategijos ir Tarybos rekomendacijos dėl jaunųjų savanorių judumo vertinimas (europa.eu), (2016 m.).

         (18)  Savanoriams už jų laiką nemokama, tačiau gali būti padengiamos tam tikros išlaidos, paprastai tik kelionės, maitinimo ar apgyvendinimo ir (arba) kitos nedidelės asmeninės išlaidos.

         (19)  Žr. tą pačią apibrėžtį Reglamento (ES) 2021/888 2 straipsnio 4 dalyje.

         (20)  2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (OL L 327, 2016 12 2, p. 1).

         (21)  Įskaitant informaciją apie Europos sveikatos draudimo kortelės išdavimo tvarką ir išsamią informaciją apie tai, kokias paslaugas apima nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos.

         (22)  Daugiakalbis portalas „Jūsų Europa“, pagal Reglamentą (ES) 2018/1724, OL L 295, 2018 11 21, p. 1; Europos jaunimo portalo jaunimo vikis; informacija portale „Europa“, pvz., apie Europos sveikatos draudimo kortelę: Kortelės gavimo tvarka – Užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis – Europos Komisija (europa.eu).

         (23)  Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos darbo su jaunimu darbotvarkės nustatymo sistemos (2020/C 415/01).

         (24)  2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/888, kuriuo nustatoma Europos solidarumo korpuso programa ir panaikinami reglamentai (ES) 2018/1475 ir (ES) Nr. 375/2014 (OL L 202, 2021 6 8, p. 32).

         (25)  Kaip tai padaryti, žr. programos „Erasmus+“ ir Europos solidarumo korpuso įtraukties ir įvairovės strategiją, https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/implementation-guidelines-erasmus-and-european-solidarity-corps-inclusion-and-diversity_lt.

         (26)  Pagal 2020–2021 m. priimtas ES lygybės strategijas ir įtraukties politikos programas, skirtas konkrečioms diskriminuojamoms ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms: 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planą (COM(2020) 565 final, 2020 9 18), ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginį planą (COM(2020) 620 final, 2020 10 7), LGBTIQ asmenų lygybės strategiją (COM(2020) 698 final, 2020 11 12), Integracijos ir įtraukties veiksmų planą (COM(2020) 758 final, 2020 11 24), Neįgaliųjų teisių strategiją (COM(2021) 101 final, 2021 3 3).

         (27)  Tai jau buvo buvusios Europos savanorių tarnybos geroji praktika; dabar pagal Europos solidarumo korpuso programą kiekvienam savanoriui nemokamai suteikiama Europos jaunimo kortelė.

         (28)  Pateikiant šios rekomendacijos 2 dalies a punkte numatytą informaciją, taip pat informaciją apie nacionalines savanoriškos veiklos schemas ar veiksmus.