               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 05 20
            COM(2020) 503 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2020 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Čekijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2020 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Čekijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (2)2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Čekijai skirta ataskaita
                  2
               . Joje įvertinta Čekijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas
                  3
               , veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas rekomendacijas, ir Čekijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremalią didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji kelia didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia finansų rinkų nestabilumą, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir neigiamai veikia įvairius sektorius. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms, jų pajamoms ir įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Europos Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą
                  4
               , kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

               (4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

               (5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo
                  5
               . Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

               (6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto savo visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

               (7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, neleidžiančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementai;

               (8)kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau priėmė atitinkamų teisės aktų pakeitimus
                  6
               . Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Čekija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos šie iššūkiai paveikė labiausiai;

               (9)dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtinguose regionuose socioekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl dėl šios padėties kyla didelė rizika, kad regioniniai ir teritoriniai skirtumai Čekijoje didės arba atsiras naujų teritorinių skirtumų subregioniniu lygmeniu, dėl kurių taip pat sustiprės stebima Karlovi Varų ir Ūsčio regionų ir likusios šalies dalies skirtumų didėjimo tendencija. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

               (10)2020 m. gegužės 7 d. Čekija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą, o 2020 m. balandžio 30 d. – 2020 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (11)šiuo metu Čekijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

               (12)2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 5,1 % BVP deficito 2020 m. Prognozuojama, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 4,1 % BVP. Pagal 2020 m. konvergencijos programą numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis, 2019 m. sumažėjęs iki 30,8 % BVP, 2020 m. padidės iki 37 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

               (13)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Čekija ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžetinės priemonės sudarė 4 % BVP. Į priemones įtrauktos kompensacinių mokesčių premijos ir savarankiškai dirbančių asmenų atleidimas nuo socialinių ir sveikatos draudimo įmokų šešis mėnesius (1 % BVP), sutrumpinto darbo laiko tvarka (1 % BVP), atleidimas nuo išankstinio gyventojų pajamų mokesčio ir įmonių pelno mokesčio mokėjimo 2020 m. birželio mėn. (0,8 % BVP) ir su sveikatos priežiūra susijusios priemonės (0,7 % BVP). Be to, Čekija paskelbė apie priemones, kurios, nors nedaro greito tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Šios priemonės iš esmės apima garantijų sistemas, skirtas paskoloms MVĮ ir didelėms įmonėms teikti. Tačiau konvergencijos programoje su šiomis naujomis priemonėmis susiję neapibrėžtieji įsipareigojimai nėra kiekybiškai įvertinti. Dauguma svarbiausių programos priemonių taip pat įtrauktos į Komisijos 2020 m. pavasario prognozę. Kelios priemonės, kurių nebuvo galima kiekybiškai įvertinti arba kurių trukmė viršijo terminą, negalėjo būti įtrauktos. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Čekija, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

               (14)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, parengta laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, prognozuojama, kad Čekijos valdžios sektoriaus balansas bus –6,7 % BVP 2020 m. ir –4,0 % 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 ir 2021 m. neviršys 60 % BVP;

               (15)dėl 2020 m. Čekijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

               (16)kad suvaldytų COVID-19 pandemijos poveikį, Čekija paskelbė nepaprastąją padėtį nuo 2020 m. kovo 12 d. iki 2020 m. gegužės 17 d. – uždarė mokyklas, apribojo renginius ir parduotuvių veiklą bei nustatė didelius žmonių susibūrimų ribojimus. Nuo 2020 m. kovo 15 d. iki 2020 m. gegužės 17 d. taip pat iš dalies buvo uždarytos sausumos sienos. Tai sumažino išvykstančių Čekijos darbininkų ir iš užsienio atvykstančių darbuotojų skaičių, todėl susidarė vietos darbo jėgos trūkumas, visų pirma gamybos ir sezoninių darbų srityse, ir buvo padarytas poveikis esminėms tiekimo grandinėms. Siekdama padėti namų ūkiams ir įmonėms įveikti krizę, Vyriausybė priėmė paskatų paketą, kurį sudaro tiesioginės paramos priemonės ir valstybės garantijos. Nors šiomis priemonėmis gali būti suteikta laikina pagalba, vis dėlto numatoma, kad 2020 m. ekonomika stipriai nukentės, nes sumažės išorės paklausa, o izoliavimo priemonės sutrikdys ekonominę veiklą. Numatoma, kad realusis BVP ims palaipsniui atsigauti 2021 m., tačiau prognozės laikotarpiu jo augimas 2019 m. verčių greičiausiai nepasieks. Manoma, kad poveikis transporto, apgyvendinimo ir maitinimo ir turizmo sektoriams bus didelis. Augs nedarbas, tačiau šį augimą švelnins ankstesnė įtampa darbo rinkoje, paskatų paketas ir maža laikinų sutarčių dalis. Siekdamos užtikrinti likvidumo paramą institucijos pradėjo vykdyti kelias valstybės garantijų, skirtų visų dydžių įmonėms, schemas. Be to, krizės paveiktiems namų ūkiams ir įmonėms atidedamas vartojimo ir hipotekos paskolų grąžinimas trims arba šešiems mėnesiams. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Čekijos nacionalinis bankas taip pat priėmė įvairias krizės poveikio finansų sektoriui švelninimo priemones;

               (17)išankstinės COVID-19 plitimo mažinimo pastangos sveikatos priežiūros srityje padėjo sulėtinti viruso plitimą Čekijoje. Imtasi priemonių siekiant padidinti medicinos įrangos tiekimą ir užtikrinti būtiną infrastruktūrą, taip parengiant sveikatos priežiūros sistemą patenkinti padidėjusius poreikius. Pastaraisiais metais Čekijos gyventojų sveikatos būklė labai pagerėjo – ji artėja prie ES vidurkio. Tačiau gyvenimo trukmė skirtinguose regionuose labai skiriasi – šiuos skirtumus iš dalies lemia socioekonominiai ir elgsenos veiksniai. Bendras asmenų, nurodžiusių, kad jų sveikatos priežiūros poreikiai nėra patenkinti, lygis yra vienas žemiausių ES, tačiau tebėra regioninių sveikatos priežiūros išteklių ir personalo (kuriam tenka išaugusi našta) paskirstymo skirtumų. Numatoma, kad artimiausiais metais didelė sveikatos priežiūros darbo jėgos dalis išeis į pensiją. Siekiant toliau švelninti COVID-19 poveikį reikės toliau didinti sveikatos priežiūros sistemos atsparumą ir pasirengimą krizėms, taip pat remti vienodas galimybes naudotis didesniu pirminės sveikatos priežiūros ir integruotos priežiūros paslaugų skaičiumi siekiant sumažinti nebūtino hospitalizavimo atvejų skaičių. Tai taip pat galėtų pagerinti prevenciją ir sumažinti kitų susirgimų atvejų. E. sveikatos sprendimai kol kas riboti, nepaisant to, kad yra parengta 2016–2020 m. nacionalinė e. sveikatos strategija;

               (18)2019 m. ir 2020 m. pradžioje Čekijos darbo rinka buvo tvirta – dauguma rodiklių rodė teigiamus rezultatus. Užimtumo lygis toliau didėjo, o nedarbo lygis buvo kaip niekada mažas. Vis dėlto, remiantis Komisijos prognoze, nedarbo lygis, manoma, padidės iki 5,0 % 2020 m. ir šiek tiek sumažės iki 4,2 % 2021 m. Vyriausybė greitai reagavo į COVID-19 protrūkį ir ėmėsi daugybės priemonių pajamoms ir užimtumui apsaugoti, ypač daug dėmesio skirdama įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims. Tačiau kai kurios pažeidžiamos darbo rinkos grupės (pagal trumpalaikes sutartis dirbantys ir laikinojo įdarbinimo įmonių pasamdyti darbuotojai) siūlomomis švelninimo priemonėmis nėra visiškai apsaugotos. Vaikų priežiūros įstaigų ir mokyklų uždarymas izoliavimosi laikotarpiu galėjo ypač paveikti moteris, atliekančias daug priežiūros pareigų. Skatinant investicijas į vaikų priežiūrą bei ilgalaikę priežiūrą ir taikant lankstų darbo grafiką (pvz., nuotolinis darbas) išeiti iš krizės turėtų būti lengviau. Vykdant tikslingesnę aktyvią darbo rinkos politiką ir ugdant įgūdžius, konsultuojantis su socialiniais partneriais remiamas darbuotojų išlaikymas ir darbo keitimas. Valstybės užimtumo tarnybų informavimo veiksmai taip pat palengvina (ypač pažeidžiamų grupių) sėkmingą grįžimą į darbo rinką. Galimybės lengviau ir greičiau gauti socialinę apsaugą padėtų išvengti skurdo ir iškeldinimo iš būsto. Švietimo rezultatus stipriai tebeveikia socialinė ir ekonominė nelygybė ir mažos investicijos. Užtikrinant vienodas galimybes gauti įtraukų kokybišką išsilavinimą ir mokymą, be kita ko, skaitmeninėje erdvėje, galima padėti pakelti įgūdžių lygį ir išplėsti skaitmeninį mokymąsi. Itin svarbu skatinti skaitmeninius įgūdžius, be kita ko, remti ir nuolat mokyti mokytojus ir instruktorius. Visų švietimo lygmenų viešosios išlaidos vienam mokiniui tebėra palyginti mažos. Kvalifikuotų mokytojų trūkumas rodo poreikį didinti šios profesijos patrauklumą, visų pirma jauniems talentingiems žmonėms;

               (19)Čekija yra viena iš šalių, kurią galėtų ypač veikti technologiniai pokyčiai ir kuriai reikia didelių investicijų į šią sritį. Skaitmeninę transformaciją, be kita ko, pramonės ir paslaugų sektoriuose, reikia remti tikslinėmis investicijomis į pažangius sprendimus ir įgūdžius. Fiksuotojo plačiajuosčio ryšio aprėpties tikslas pasiektas, bet judrusis plačiajuostis ryšys tebėra palyginti brangus. Vėlavimas plėtoti infrastruktūrą galėtų itin paveikti pažeidžiamas grupes ir struktūriškai silpnus regionus, kuriems kyla didesnė rizika būti izoliuotiems. Be to, tai galėtų turėti neigiamų pasekmių epidemijos stebėsenai ir kontrolei. Siekiant patenkinti junglumo poreikius, reikia investuoti į itin didelio pralaidumo tinklus, fiksuoto ir judriojo ryšio ir atitinkamas paklausą atitinkančias priemones. Norint tai pasiekti itin svarbu laiku paskirstyti 5G spektrą nuspėjamomis investicijoms palankiomis sąlygomis.  Itin spartaus plačiajuosčio ryšio paslaugų diegimą stabdo maža paklausa, kurią lemia įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, paslaugos kaina ir gyventojų perkamoji galia, amžius ir išsilavinimas. Valdžios institucijos pasiryžusios plėtoti ir integruoti naujas skaitmenines technologijas, tačiau tam trukdo nuolat žemi įgūdžių lygiai. Valdžios institucijos yra pasiryžusios skatinti dirbtiniu intelektu grindžiamus sprendimus, tačiau Čekija vis dar atsilieka nuo kaimyninių ES valstybių narių šios srities mokslinių tyrimų ir patentų veiklos srityje;

               (20)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Čekijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nurodyti svarbūs investicijų poreikiai, kad pavyktų sėkmingai įgyvendinti su klimato kaita susijusią pertvarką bei energetikos pertvarką ir pereiti prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos. Tai itin svarbu skatinant atsinaujinančiuosius energijos išteklius, energijos vartojimo efektyvumą, infrastruktūrą ir perdavimo sistemos dalis. Klimato kaitos poveikis jau matyti iš sausrų ir potvynių, keliančių didelių ekonominių nuostolių. Oro tarša taip pat yra nuolatinė problema. Tuo pat metu taršos mokesčiai yra labai maži. Energetikos sektoriuje dominuoja anglis, ji tebėra pagrindinis ekonominę veiklą skatinantis veiksnys trijuose Čekijos regionuose. Ribotas projektų vykdytojų pajėgumų stiprinimas ir ribota valdžios institucijų teikiama konsultavimo parama tebekelia didelių kliūčių rengiant tvirtą projektų, kuriais būtų įgyvendinama tiek su klimato kaita susijusi pertvarka, tiek skaitmeninė pertvarka, bazę šiuose regionuose. Apskritai numatoma, kad pertvarka atsisakant anglies turės svarbių socioekonominių pasekmių, ir, ko gero, nėra pakankamo noro investuoti į neutralizuoto arba mažo ŠESD poveikio technologijas. Atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamyba nesiekia ES vidurkio. Sektoriui trūksta finansinių paskatų ir atitinkamos teisinės ir institucinės sistemos tolesniems pokyčiams remti. Be to, atrodo, kad informuotumas apie platesnius energijos vartojimo efektyvumo privalumus yra mažas. Perėjimas prie elektromobilumo gana lėtas, o kelių transportas tampa vienu iš pagrindinių energijos vartotojų. Transporto priemonių mokesčiai yra maži ir nepagrįsti išmetamo CO2 kiekiu. Elektra varomų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra dar tik pradedama vystyti. Atliekų tvarkymo veiklos rezultatai tebėra kuklūs, palyginti su platesnio užmojo tikslais. Išsamios ekonomikos žiediškumo potencialo kūrimo strategijos nėra. Čekijai spręsti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos kylančius uždavinius, visų pirma šalies ataskaitos
                  7
                D priede nurodytose teritorijose, galėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Čekijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

               (21)galimybės naudotis tradiciniu finansavimu viršija ES vidurkį, tačiau rizikos finansai yra mažiau išvystyti. Finansavimas, teikiamas didelės rizikos šalies įmonėms, visų pirma parengiamajame ir vėlesniame plėtojimo etape, yra menkas. Kai kurios sėkmingos novatoriškos iniciatyvos pasiekė rinką, tačiau rizikos ir nuosavo kapitalo finansavimas ir toliau yra labai mažas. Čekijoje moksliniams tyrimams ir inovacijoms trukdo sisteminės reformos poreikis. Nors privačiosios mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) investicijos užtikrintai auga, į tokį nematerialųjį turtą kaip MTP pastebimai daugiau investuoja didelės daugiausia užsienio kapitalo įmonės nei mažosios ir vidutinės šalies įmonės. Aukštesniųjų ir aukštųjų technologijų pramonė kenčia nuo atitinkamos kvalifikacijos darbuotojų trūkumo, kurį lemia mažas gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų skaičius ir nepakankamas jų parengimas. Kartu nepakankamai skatinama ir remiama verslininkystė, o tai stabdo našumo augimą. Dėl didelio mokslinių tyrimų sektoriaus susiskaidymo MTP finansavimas paskirstytas pernelyg plačiai. Viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimui trukdo dabartinė tyrėjų karjeros vertinimo praktika. Glaudesnis akademinės bendruomenės ir verslo bendradarbiavimas, visų pirma per atžalines įmones, galėtų padėti spartinti technologijų perdavimą ir inovacijų sklaidą;

               (22)dėl COVID-19 taikomos izoliavimo priemonės daro spaudimą tiekimo grandinėms ir daugelis įmonių negali veikti, be to, joms trūksta likvidumo rezervų. Poveikis automobilių ir paslaugų sektoriams yra didžiausias. Rinkos priežiūros veiklą vykdo per daug valdžios institucijų, o bendradarbiavimas ir koordinavimas nėra optimalūs. Oficialios sistemos, pagal kurias įmonėms teikiamos valstybės garantijos, greitai viršijo garantijų teikimo galimybes. Paramos teikimo įmonėms procesą reikia geriau koordinuoti ir spartinti. Kai kurie suinteresuotieji subjektai mano, kad institucijų priimtos priemonės COVID-19 krizės poveikiui mažinti yra biurokratinės ir realiojoje ekonomikoje pritaikomos pernelyg lėtai. Reikia geriau analizuoti duomenis, kurie yra būtini norint priimti greitus, informacija pagrįstus ir optimalius sprendimus dėl tikslinių ekonomikos atsigavimo strategijų ir priemonių. Apskritai, verslo sektoriaus nuomone, greitai besikeičiantys teisės aktai ir sudėtingos administracinės procedūros trukdo investicijoms. Administracinė našta, susijusi su licencijomis ir leidimais, kelia ypač daug problemų startuoliams. Didelė kliūtis yra ilgai trunkančios sudėtingos statybų leidimo išdavimo procedūros. Kritikos sulaukė siūlomas naujas statybų teisės aktas. Kalbant apie naudojimąsi skaitmeninėmis viešosiomis paslaugomis, Čekija – viena iš mažiausiai šioje srityje pažengusių valstybių narių. E. valdžios paslaugų naudotojų skaičius tebėra gerokai mažesnis už ES vidurkį. Šalis įgyvendina e. valdžios planą. Nuo 2020 m. šalis turi naują vadinamąją skaitmeninę konstituciją, kuria numatyta teisė vėliausiai nuo 2025 m. gauti beveik visas viešąsias paslaugas elektroniniu būdu. Vis dėlto tik maždaug 10 % savivaldybių siūlo internetinius sprendimus. Parlamentas šiuo metu svarsto, ar pakeisti mokesčių kodą, kuriuo siekiama padidinti mokesčių sistemos skaitmeninimą, nes tam tikrų mokesčių deklaracijų pateikimo elektroniniu būdu lygis tebėra pakankamai žemas;

               (23)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestro metinį ciklą. Taip pat bus stebimas ir rekomendacijų dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis, įgyvendinimas. Į pastarąsias rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta strateginio sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

               (24)Čekijos viešojo sektoriaus veiklos rezultatai ir valdžios efektyvumas nesiekia ES vidurkio. Remiantis tarptautiniais rodikliais, šalies siūloma prieiga prie valdžios informacijos formuojant politiką yra pakankamai gera. Valstybės tarnybos darbuotojų profesionalumas, valdžios skaidrumas ir korupcijos kontrolė vertinami prasčiau. Viešojo administravimo veiksmingumą padidintų geresnis strateginis planavimas ir tarpžinybinis koordinavimas, mažesnis vietos valdžios susiskaldymas. Viešųjų pirkimų sistema patobulinta, tačiau ją dar reikėtų papildomai koreguoti. Nepaisant nedidelio pagerėjimo, korupcija tebekelia susirūpinimą įmonėms ir gali toliau trukdyti ekonominei veiklai. Kol kas nepriimtos kelios kovos su korupcija priemonės – lobizmo veiklos teisės akto projektas ir pranešėjų apsaugos teisės aktas;

               (25)Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie tvarios ekonomikos. 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos toliau pateiktos rekomendacijos, Čekija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

               (26)per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą ir 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Čekija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socioekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (27)atsižvelgdama į tą vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė
                  8
                atspindėta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Čekijai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

               1.Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Užtikrinti sveikatos priežiūros sistemos atsparumą, padidinti galinčių dirbti sveikatos priežiūros darbuotojų skaičių bei pirminės priežiūros ir integruotos globos prieinamumą ir plėtoti e. sveikatos paslaugas.

               2.Remti užimtumą vykdant aktyvią darbo rinkos politiką, ugdant įgūdžius, įskaitant skaitmeninius įgūdžius, ir teikti skaitmeninio mokymo galimybes.

               3.Remti mažąsias ir vidutines įmones naudojant daugiau finansinių priemonių likvidumo paramai užtikrinti, mažinant administracinę naštą ir gerinant e. valdžios paslaugas. Siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į didelio pajėgumo skaitmeninę infrastruktūrą ir technologijas, švarią ir veiksmingą energijos gamybą bei vartojimą ir darniojo transporto infrastruktūrą, įskaitant anglies regionus. Užtikrinti novatoriškų įmonių galimybes naudotis finansavimu ir pagerinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir plėtros srityje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 502 final.

                     (3)

                        OL C 301, 2019 9 5, p. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5) ir 2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

                     (7)

                        SWD(2020) 502 final.

                     (8)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 05 20
            COM(2020) 506 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2020 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Estijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2020 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Estijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2019 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Estija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

               (2)2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Estijos ataskaita
                  2
               . Joje įvertinta Estijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas
                  3
               , veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas rekomendacijas, ir Estijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremalią didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji kelia didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia finansų rinkų nestabilumą, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir neigiamai veikia įvairius sektorius. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms, jų pajamoms ir įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Europos Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą
                  4
               , kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

               (4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

               (5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo
                  5
               . Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

               (6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietose, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

               (7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, trukdančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų elementai;

               (8)kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau priėmė atitinkamų teisės aktų pakeitimus
                  6
               . Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Estija raginama visapusiškai pasinaudoti šiomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos šie iššūkiai paveikė labiausiai;

               (9)dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtinguose sektoriuose ir regionuose socioekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Estijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad gali laikinai sutrikti valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

               (10)2020 m. balandžio 30 d. Estija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą, o 2020 m. balandžio 28 d. – 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (11)šiuo metu Estijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Estijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų
                  7
                nominalus augimas neviršytų 4,1 %, o tai atitiktų 0,6 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Bendrame Komisijos vertinime patvirtinama, kad 2019 m. bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal procedūrą dėl didelio nukrypimo;

               (12)2020 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad nominalusis balansas nuo 2019 m. buvusio 0,3 % BVP deficito blogės ir 2020 m. virs 10,1 % BVP deficitu. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 3,8 % BVP. Pagal 2020 m. stabilumo programą numatoma, kad iki 8,4 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. išaugs iki 21,9 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

               (13)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Estija priėmė biudžeto priemonių savo sveikatos apsaugos sistemos pajėgumui didinti, pandemijai suvaldyti ir labiausiai nukentėjusiems asmenims bei sektoriams padėti. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 4,3 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų gerinimą, neatidėliotiną pagalbą sunkumų patiriančioms įmonėms, laikinas darbo užmokesčio subsidijas ir didesnes viešąsias investicijas. Be to, Estija pranešė apie priemones, kurios neturės tiesioginio poveikio biudžetui, bet padės remti įmonių likvidumą. Tos priemonės apima paskolų garantijas ir 8,7 % BVP vertės paskolas įmonėms.  Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Estija, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

               (14)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Estijos valdžios sektoriaus balansas bus −8,3 % BVP 2020 m. ir −3,4 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP ir 2021 m. pasieks 22,6 %; Komisija numato, kad 2020 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei stabilumo programoje, tai rodo makroekonominių projekcijų skirtumus;

               (15)dėl Estijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. Komisija 2020 m. gegužės 20 d. paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

               (16)2020 m. kovo 12 d. – 2020 m. gegužės 17 d. Estijos vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį dėl COVID-19 pandemijos. Skubiu vyriausybės atsaku siekta užkirsti kelią tolesniam viruso plitimui ir užtikrinti, kad Estijos ekonomika galėtų veikti kuo įprasčiau. Apribojimai, siekiant sustabdyti pandemijos plitimą, turėjo didelį poveikį ekonomikai. Nuo tada, kai buvo paskelbta nepaprastoji padėtis, registruotų bedarbių skaičius padidėjo 35 %. Daugiausia naujų bedarbių užregistruota mažmeninės prekybos ir klientų aptarnavimo, statybų, maitinimo, apgyvendinimo ir renginių valdymo sektoriuose. Numatoma, kad nedarbo lygis 2020 m. išaugs iki 9,2 %, o 2021 m. sumažės iki 6,5 %; 2020 m. balandžio 15 d. Estijos Parlamentas patvirtino 2020 m. papildomą biudžetą. Imtasi naujų priemonių, kuriomis siekiama išsaugoti darbo vietas, išvengti masinio darbuotojų atleidimo ir užtikrinti įmonių likvidumą. Biudžete numatytos įvairios priemonės, įskaitant paramą sveikatos priežiūros sektoriui, savivaldybėms, kai kurioms investicinėms programoms ir netikslinę likvidumo paramą įmonėms (pvz., garantijų sistemas ir mokesčių atidėjimus). Kai kurios konkrečios priemonės yra skirtos labai mažoms įmonėms ir turizmo sektoriui, įskaitant kai kurias tikslines priemones, skirtas labiausiai nukentėjusiems regionams. Priimtos papildomos mokesčių priemonės, pavyzdžiui, laikinai sumažinti akcizai dyzelinui, gamtinėms dujoms ir elektros energijai. Priemonių pakete numatoma laikinai sustabdyti valstybės įmokas į antrosios pakopos pensijų sistemą;

               (17)Estija ėmėsi svarbių priemonių, kad suvaldytų COVID-19 plitimą ir poveikį sveikatai. Vis dėlto COVID-19 protrūkis atskleidė tam tikrus struktūrinius sveikatos sistemos trūkumus, susijusius su turimais ribotais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais. Sistemos atsparumui pakenkė sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumas ir nevienodos galimybės naudotis pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti svarbių medicinos reikmenų. Estijai taip pat tenka spręsti atidėto ir neprieinamo gydymo problemą, kurią iššaukė nepaprastoji padėtis. Be to, dėl ilgų laukimo laikotarpių, susijusių tiek su pirmine, tiek su specializuota priežiūra, net prieš protrūkį nurodyti nepatenkinti medicininės priežiūros poreikiai Estijoje buvo vieni didžiausių Sąjungoje. Šie veiksniai ir su gyvenimo būdu susijusi rizika padeda paaiškinti prastą gyventojų sveikatos būklę. Sveikatos priežiūros sistemos prieinamumo ir atsparumo gerinimas yra būtinos sąlygos siekiant užtikrinti veiksmingą reagavimą į pandemijos plitimą ir spręsti su gyventojų sveikatos būkle susijusias problemas;

               (18)socialinės apsaugos sistemos adekvatumo didinimas yra ilgalaikė Estijos problema. Net prieš pastarąją krizę socialinės išmokos Estijoje buvo įvertintos kaip mažiau veiksmingos už ES vidurkį mažinant skurdo paplitimą. Be to, yra nedarbo išmokų sistemos aprėpties spragų, susijusių su nestandartinių formų darbu ir trumpalaikiais darbo laikotarpiais. Neigiamas COVID-19 pandemijos poveikis užimtumui ir pajamoms, taip pat tinkamos aprėpties stoka galėtų padidinti skurdą, visų pirma namų ūkiuose, kuriuose nė vienas narys neturi darbo. Estija pradėjo taikyti laikiną sutrumpinto darbo laiko schemą kaip specialią subsidiją nukentėjusioms įmonėms, kad jos išsaugotų darbo vietas. Ši priemonė taikoma ne ilgiau kaip du mėnesius, o to gali nepakakti krizės poveikiui sušvelninti, nes sunkumai gali trukti ilgiau ir kai kuriuos ekonomikos sektorius užklupti vėliau. Pandemija padidino sunkumus teikiant įperkamas ir prieinamas socialines paslaugas, įskaitant ilgalaikės priežiūros paslaugas, ypač vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems ir mažas pajamas gaunantiems asmenims. Toliau įgyvendinant integruoto socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų teikimo planą būtų padedama spręsti šias problemas. Svarbu užtikrinti prasmingą ir savalaikį socialinių partnerių dalyvavimą modeliuojant išėjimo iš krizės ir atsigavimo procesą, kartu stiprinant jų gebėjimus tai daryti;

               (19)COVID-19 krizė paveikė Estijos įmones daugelyje sektorių, tačiau labiausiai nukentėjo mažosios ir vidutinės įmonės. Neigiamą poveikį ekonominei veiklai lėmė ne tik apribojimai, bet ir mažėjanti paklausa eksporto rinkose ir pasaulinių vertės grandinių sutrikimai. Likvidumo paramos priemonėmis, kurių imasi vyriausybė, siekiama padėti sušvelninti šį poveikį, tačiau greitas ir veiksmingas jų įgyvendinimas bus labai svarbus remiant perspektyvias įmones visuose nukentėjusiuose sektoriuose, kartu išlaikant bankų sektoriaus atsparumą. Mokesčių atidėjimas ir kredito atostogos taip pat gali padėti pagerinti mažųjų ir vidutinių įmonių grynųjų pinigų srautą. Be to, atsigavimo procesas priklausys nuo investicijų tikslingumo. Dabartinė krizė išryškino skaitmeninių ir novatoriškų sprendimų svarbą siekiant išlaikyti veikiančią ekonomiką. Nors e. valdžia veikė gerai, tolesnis mažųjų ir vidutinių įmonių skaitmeninimas padidintų jų atsparumą ir padėtų paspartinti atsigavimą, o vidutinės trukmės laikotarpiu padidėtų našumas. Pastaraisiais metais visa ekonomika vis labiau skaitmeninama. Tačiau gamyboje informacinės ir ryšių technologijos iki šiol buvo diegiamos lėtai. Nors 2019 m. bendri Estijos inovacijų diegimo rezultatai pagerėjo, moksliniais tyrimais pagrįstų inovacijų diegimo pajėgumų ir veiklos lygis verslo sektoriuje tebėra žemas. Moksliniais tyrimais grindžiamos inovacijos ir inovacinių sprendimų diegimas įmonėse galėtų pagerinti šalies konkurencinę padėtį ir paskatinti ekonomikos augimą. Siekiant padėti įmonėms atsigauti po krizės, bus svarbu užtikrinti geras galimybes gauti finansavimą, įskaitant pradedančiųjų įmonių nuosavo kapitalo finansavimą;

               (20)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kaip visų pirma matyti iš nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, tvarus Estijos augimas priklauso nuo pažangos mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro: mažinant taršos anglies dioksidu intensyvumą energetikos ir transporto bei pastatų sektoriuose, restruktūrizuojant naftingųjų skalūnų pramonę ir didinant išteklių našumą, be kita ko, įgyvendinant žiedinės ekonomikos verslo modelius. Estijos išteklių našumo rodiklis yra vienas mažiausių Sąjungoje, o energijos suvartojimo lygis viršija ES vidurkį. Visa apimanti žiedinės ekonomikos strategija, papildanti nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, galėtų padėti pereiti prie priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, sumažinti neigiamą naftingųjų skalūnų pramonės poveikį aplinkai ir paskatinti ekonomiką. Estijos, kuri yra periferinė šalis ir kurios gyventojų tankis mažas, ekonominei veiklai ir eksportui itin aktuali sklandžiai veikianti tarpusavyje sujungta transporto sistema. Estijos transporto infrastruktūra turi tam tikrų sujungiamumo ir tvarumo trūkumų. Vis dar nepakankamai išplėtotas geležinkelių ir įvairiarūšis transportas. Kelių transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis pastaraisiais metais padidėjo, o atsinaujinančiųjų išteklių energija transporto sektoriuje tebėra mažesnė už nacionalinius tikslus. Projektas „Rail Baltica“ ir energetikos tinklų jungčių projektai yra vieni iš svarbiausių Estijos investavimo prioritetų, kuriais siekiama gerinti jos saugą ir integraciją į bendrąją rinką. Investicijų projektų, kuriuose atsižvelgiama į aplinkos ir klimato aspektus, skatinimas yra labai svarbus tvariam ekonomikos atsigavimui ir regioninių skirtumų mažinimui. Estijai reaguoti į kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, turėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Estijai galimybę kuo geriau pasinaudoti šiuo fondu;

               (21)Estijos bankų sektorius apskritai yra patikimas, tačiau pinigų plovimo rizika išlieka. Nors buvo imtasi priemonių apriboti riziką sumažinant nerezidentų indėlius, nacionalinis rizikos vertinimas neapima kitų produktų, kurie gali kelti riziką, pavyzdžiui, klientams nerezidentams skirtų pasaugos paslaugų. Atnaujinus nacionalinį rizikos vertinimą būtų užtikrintas tinkamas rizikos nustatymas ir sudarytos sąlygos įgyvendinti būtinas rizikos mažinimo priemones. Nors reikalavimų nesilaikančių bankų ir mokėjimo įstaigų atžvilgiu buvo imtasi priežiūros veiksmų, dar yra galimybių toliau didinti priežiūros ir vykdymo užtikrinimo veiksmingumą. Visų pirma dar nepriimti teisėkūros procedūra priimami aktai, kuriais siekiama sustiprinti prevencinę sistemą, konfiskavimą ir padidinti administracines sankcijas. Pinigų plovimo bylų tyrimai vyksta lėtai. Finansų priežiūros pareigūno gebėjimai dar nėra pakankamai sustiprinti, o rizika grindžiamas požiūris į priežiūrą dar nėra visiškai įgyvendintas, visų pirma kalbant apie teminius patikrinimus vietoje.  Finansinės žvalgybos padalinio ir teisėsaugos institucijų keitimasis informacija nėra pakankamai aktyvus;

               (22)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestro metinį ciklą. Taip pat bus stebimas ir rekomendacijų dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis, įgyvendinimas. Į pastarąsias rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta strateginio sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

               (23)Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie tvarios ekonomikos. 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos toliau pateiktos rekomendacijos, Estija prisidės prie pažangos, daromos siekiant DVT, ir bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

               (24)siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Estija, kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į Euro grupės politines gaires, turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų euro zonos valstybių narių politika;

               (25)per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Estijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą ir 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Estija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Estijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (26)atsižvelgdama į tą vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  8
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Estijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

               1.Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Gerinti sveikatos priežiūros sistemos prieinamumą ir didinti jos atsparumą, be kita ko, sprendžiant sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumo problemą, stiprinant pirminę sveikatos priežiūrą ir užtikrinant svarbių medicinos reikmenų tiekimą.

               2.Didinti minimalios socialinės apsaugos sistemos adekvatumą, be kita ko, išplečiant bedarbio pašalpų aprėptį.

               3.Siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į įmonių skaitmeninimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, švarios ir efektyvios energijos gamybą bei naudojimą, efektyvų išteklių naudojimą ir tvarų transportą, prisidedant prie laipsniško ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Remti mažųjų ir vidutinių įmonių inovacinius gebėjimus ir užtikrinti pakankamas galimybes gauti finansavimą.

               4.Aktyviau stengtis užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu sistemos priežiūrą ir vykdymą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 505 final.

                     (3)

                        OL C 301, 2019 9 5, p. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5), ir 2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

                     (7)

                        Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.

                     (8)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 05 20
            COM(2020) 501 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2020 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Belgijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2020 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Belgijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Belgija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

               (2)2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Belgijos ataskaita
                  2
               . Joje įvertinta Belgijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas
                  3
               , veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Belgijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremalią didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji kelia didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia finansų rinkų nestabilumą, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir neigiamai veikia įvairius sektorius. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms, jų pajamoms ir įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Europos Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą
                  4
               , kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

               (4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

               (5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo
                  5
               . Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

               (6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto savo visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

               (7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, neleidžiančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementai;

               (8)Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamas reguliavimo sistemas
                  6
               , kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti. Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Belgija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos šie iššūkiai paveikė labiausiai;

               (9)dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtinguose regionuose socioekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad tarpregioniniai skirtumai ir skirtumai pačiuose regionuose Belgijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

               (10)2020 m. balandžio 30 d. Belgija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (11)šiuo metu Belgijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

               (12)2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Belgijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų
                  7
                nominalus augimas neviršytų 1,8 %, o tai atitiktų 0,6 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Kadangi įvertinus padėtį Belgija atitiko reikalavimus, kad pagal struktūrinių reformų išlygą jai būtų galima leisti laikinai nukrypti 0,5 % BVP, 2019 m. reikalaujamas struktūrinis koregavimas sumažintas iki 0,1 % BVP, o tai atitiko grynųjų pirminių išlaidų nominalų augimą, kuris 2019 m. neviršijo 2,8 %. Remiantis Komisijos bendru įvertinimu akivaizdu, kad 2019 m., taip pat 2018 ir 2019 m. (vertinant kartu) bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tai svarbus veiksnys Komisijos pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį parengtame pranešime, kuriame vertinama, kaip Belgija 2019 m. laikėsi skolos kriterijaus;

               (13)2020 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad nominalusis balansas nuo 2019 m. buvusio 1,9 % BVP deficito blogės ir 2020 m. virs 7,5 % BVP deficitu. Pagal 2020 m. stabilumo programą numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis, 2019 m. sumažėjęs iki 98,6 % BVP, 2020 m. išaugs iki maždaug 115 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

               (14)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Belgija ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudaro 2,3 % BVP. Tarp šių priemonių – federalinė laikina nedarbo išmokų schema, savarankiškai dirbantiems asmenims skirta pajamas pakeičianti išmoka, federalinė nuostata dėl su krize susijusių išlaidų, įvairios regioninės išmokos įmonėms ir sektorinės subsidijos. Atsižvelgus į nevienodą išlaidų dėl automatinių stabilizavimo priemonių vertinimą, deficitą didinančių priemonių dydis maždaug atitinka Komisijos skaičiavimus. Be to, Belgija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės palaikyti įmonių likvidumą. Tos priemonės yra susijusios tiek su federalinėmis, tiek su regioninėmis paskolų garantijomis įmonėms bei savarankiškai dirbantiems asmenims ir pagal 2020 m. stabilumo programą sudaro 11,8 % BVP. Taip pat taikomas mokesčių, visų pirma gyventojų pajamų mokesčio ir įmonių pelno mokesčio, taip pat socialinių įmokų atidėjimas, tačiau 2020 m. stabilumo programoje šio atidėjimo dydis nenurodytas. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Belgija, atitinka Komisijos komunikate „Suderintas ekonominis atsakas į COVID-19 protrūkį“ išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

               (15)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Belgijos valdžios sektoriaus balansas bus −8,9 % BVP 2020 m. ir −4,2 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. sieks 113,8 % BVP;

               (16)kadangi 2019 m. Belgija nesilaikė skolos taisyklės ir numatoma, kad 2020 m. nesilaikys 3 % BVP deficito ribos, 2020 m. gegužės 20 d. Komisija pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį parengė pranešimą. Apskritai, analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 nustatytų deficito ir skolos kriterijų nesilaikoma;

               (17)reaguodamos į COVID-19 pandemijos protrūkį Belgijos valdžios institucijos priėmė išsamų priemonių rinkinį socialiniam ir ekonominiam staigaus ekonomikos nuosmukio poveikiui mažinti. Įgyvendinama 50 mlrd. EUR garantijų sistema, pagal kurią teikiamos naujos trumpalaikės paskolos gyvybingoms įmonėms. Regionai ir bendruomenės taip pat siūlo garantijas tarpinėms ir įprastoms verslo paskoloms, likvidumo paramą įmonėms, teikiamą tiesioginėmis paskolomis, ir finansinės paramos priemones labiausiai nuo krizės nukentėjusioms įmonėms. Jau egzistuojančių hipotekos ir verslo paskolų grąžinimas gali būti pratęstas. Labai nukentėjusioms įmonėms taikomas laikinas bankroto procedūrų moratoriumas. Siekiant paskatinti daugiau darbuotojų išlaikyti darbo vietą arba vėl pradėti dirbti, kad būtų išsaugotas veiklos tęstinumas, pradėtos taikyti įvairios paskatos. Socialinio draudimo įmokos ir mokesčiai, kaip antai pridėtinės vertės mokestis, pelno ir gyventojų pajamų mokesčiai, gali būti atidedami arba kai kuriais atvejais apskritai netaikomi. Federalinė vyriausybė dėl force majeure parengė laikiną nedarbo schemą, kuria gali pasinaudoti nuo krizės nukentėjusios įmonės ir pagal kurią mokamos didesnės išmokos. Savarankiškai dirbantiems asmenims, kurių veikla nutraukta bent septynias dienas iš eilės, mokama mėnesinė pajamas pakeičianti išmoka. Proporcingas nedarbo išmokų mažinimas laikinai įšaldytas. Be to, federalinė vyriausybė rengia papildomas įmonių nemokumo prevencijos priemones, tokias kaip atleidimas nuo įmonių pelno ir gyventojų pajamų mokesčių 2020 fiskaliniais metais;

               (18)skubią sveikatos priežiūrą ligoninėse teikianti Belgijos sveikatos priežiūros sistema funkcionuoja gerai. Vis dėlto COVID-19 protrūkis išryškino keliais aspektais nepakankamą sveikatos priežiūros sistemos atsparumą įvykus didelei visuomenės sveikatos krizei. Paaiškėjo, kad Belgijoje susidarė struktūrinis sveikatos srities darbuotojų trūkumas, kurį reikia šalinti. Artimiausiu metu svarbiausia bus užtikrinti pakankamą aprūpinimą ypatingos svarbos medicinos reikmenimis, įskaitant visų pirma asmenines apsaugos priemones sveikatos srities darbuotojams ir kitų artimą kontaktą turinčių profesijų atstovams. Siekiant veiksmingai kontroliuoti visuomenės sveikatos krizę, kaip antai COVID-19 pandemiją, trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu svarbus vaidmuo teks visuomenės sveikatos priežiūros strategijai, visapusiškai suderintai su prevencijos ir ilgalaikės priežiūros politikos kryptimis. Svarbią funkciją šiame kontekste atlieka sklandus ministerijų konferencijos susitarimo dėl visuomenės sveikatos priežiūros, pagal kurį ligoninių personalas ir infrastruktūra (federalinės kompetencijos sritis) gali būti naudojami ilgalaikės priežiūros įstaigose (bendruomenės kompetencijos sritis), įgyvendinimas;

               (19)nors 2019 m. ir 2020 m. pradžioje Belgijoje pasiektas rekordinis užimtumo lygis, COVID-19 krizė užimtumo augimą staiga sustabdė. Pagal dabartines Belgijos gyventojų pajamų rėmimo schemas, kaip antai laikino darbuotojų nedarbo ir savarankiškai dirbančių asmenų laikinų teisių sistemą, dėl sutrumpinto darbo laiko prarastos pajamos yra iš dalies kompensuojamos. Šiai sutrumpinto darbo laiko tvarkai tenka esminis vaidmuo švelninant sumažinto gamybos našumo poveikį užimtumo lygiui. Vis dėlto nedarbas 2020 m. augs iki 7 %, o 2021 m. šiek tiek sumažės iki 6,6 %. Siekiant išvengti struktūrinio nedarbo augimo, prireiks papildomų pastangų dabartinės aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumui didinti, mat jis išlieka menkas, kaip matyti iš didelio skaičiaus bedarbių, dalyvaujančių aktyviose darbo rinkos priemonėse, ir kartu nedidelio įdarbintų bedarbių skaičiaus. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti visapusiško požiūrio taikymui labiausiai nuo darbo rinkos atskirtiems gyventojams, tikėtina, labiausiai nukentėjusiems nuo neigiamų socialinių ir ekonominių krizės pasekmių. Visų pirma minėtinos tokios pažeidžiamos grupės kaip žemos kvalifikacijos asmenys, migrantai ir neįgalieji. Be to, darbo jėgos mokesčių pleištas išlieka vidutiniškai didelis visose darbo užmokesčio kategorijose, išskyrus labai mažai uždirbančius samdomuosius darbuotojus (50 % vidutinio darbo užmokesčio). Tai svarbus santykinai dideles darbo sąnaudas lemiantis veiksnys, galintis neigiamai paveikti darbo jėgos paklausą, visų pirma kalbant apie mažo našumo darbo vietas;

               (20)turėtų būti skatinamas darbuotojų judumas link sektorių, kuriuose juntamas didelis darbuotojų trūkumas, įskaitant sveikatos ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektorius, technines ir specializuotas profesijas. Tam bus svarbu perkvalifikuoti darbuotojus ir tobulinti jų įgūdžius, taip pat, be kita ko, pasinaudojant sutrumpintų darbo valandų teikiamomis galimybėmis, didinti švietimo ir mokymo programose dalyvaujančių suaugusiųjų skaičių. Baiminamasi, kad dabartinės mokymo paskatų programos nepasiekia tų, kuriems jos duotų didžiausią naudą, pavyzdžiui, žemos kvalifikacijos, vyresnio amžiaus darbuotojų ir migrantų kilmės asmenų. Didžiausia kliūtis – prastos kalbų žinios, ypač dvikalbiame Briuselyje. Bendruomenės imasi veiksmų dalyvavimui gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijose didinti, tačiau esama galimybių parengti išsamesnes strategijas, patenkinsiančias būsimus darbo rinkos poreikius. Bendras skaitmeninių įgūdžių lygis yra geras, tačiau toliau negerėja. Jaunuolių, ypač turinčių žemą išsilavinimą, skaitmeniniai įgūdžiai prastesni už ES vidurkį ir pastaraisiais metais blogėjo. Kad būtų užtikrinta prieiga prie nuotolinio mokymosi, visus studentus būtina aprūpinti tinkama įranga ir interneto prieiga, be to, užtikrinti reikiamą mokytojų parengimą ir mentorystės schemas. Tai būtina ir siekiant užtikrinti, kad dabartinė nelygybė švietimo sistemoje per krizę nedidėtų;

               (21)kad paremtų ekonomiką dabartinėmis COVID-19 protrūkio sąlygomis, Belgija priėmė nemažai schemų, kuriomis remiamas įmonių likvidumas, įskaitant paskoloms taikomą valstybės garantijų schemą ir keletą regioninių schemų, apie kurias pranešta pagal laikinąją valstybės pagalbos priemonių sistemą. Siekiant užtikrinti, kad įmonės, ypač mažosios ir vidutinės įmonės ir savarankiškai dirbantys asmenys, pasinaudotų šiomis schemomis, kad apsisaugotų ir galėtų sparčiau atsigauti, svarbus veiksmingas ir produktyvus tokių schemų įgyvendinimas, taip pat ir tais atvejais, kai jas įgyvendina tarpininkai. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones, reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus, be kita ko, tarpininkų, atsparumą;

               (22)nepaisant vyriausybės pastangų, įmonėms tenkanti administracinė našta per metus siekia apie 7 mlrd. EUR (1,6 % BVP) ir didžioji šios sumos dalis yra susijusi su mokestinių prievolių ir darbo teisės reikalavimų vykdymu. Mokesčių sistema dėl įvairių mokesčių išlaidų yra sudėtinga. Sudėtingas yra ir įmonių, visų pirma turinčių tvarkyti skirtingas regionines sistemas, darbo užmokesčio administravimas. Valdžios institucijos vis labiau vėluoja mokėti įmonėms, tuo prisidėdamos prie jų žlugimo ir verslo aplinkos prastėjimo. Labai vėluojama išduoti statybos leidimus, pajungti elektrą ir vandenį. Turto perdavimo procesas šalyje yra vienas iš lėčiausių ir brangiausių Europos Sąjungoje. Patekimo į rinką reikalavimai, taikomi amatininkams ir (arba) statybos paslaugų įmonėms, regionuose labai skiriasi. Mažmenininkų veiklos aplinką varžo taisyklės, taikomos parduotuvių darbo valandoms, pardavimų skatinimui, nuolaidoms ir nereceptinių vaistų platinimo kanalams. 5G diegimą stabdo, be kita ko, kiekviename regione skirtingos griežtos spinduliuotės ribos (ypač Briuselyje), dideli antenų mokesčiai Briuselyje ir ilgai trunkantis leidimų antenų įrengimui išdavimas. Kalbant apie nemokumą, mažosioms ir vidutinėms įmonėms netaikoma jokia speciali supaprastinta neteisminio susitarimo procedūra, o nemokumo procedūras gali pradėti tik skolininkai. Nepaisant laipsniškų patobulinimų, teisingumo sistemai sunkumų vis dar kelia nepakankamas skaitmeninimas ir išteklių trūkumas. Ilgai trunkančios administracinio teisingumo procedūros lemia smarkų viešųjų pirkimų ir statybos leidimų bylų vėlavimą. Pagrindinėms rinkos priežiūros, konkurencijos ir geležinkelių transporto užtikrinimo institucijoms trūksta darbuotojų užduotims vykdyti;

               (23)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kaip nurodyta Belgijos 2021–2030 m. nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane (NEKSVP), šaliai būtinos didelės investicijos darniojo transporto srityje, ypač kamščių ir elektromobilumo problemoms spręsti. Prieš krizę Belgijos regionai paskelbė pagrindinius daugiamečius transporto infrastruktūros planus. Didelės sumos investuojamos į priemiesčių geležinkelio maršrutus aplink Briuselį, signalinę įrangą, uostus ir tarpvalstybines geležinkelių jungtis. NEKSVP taip pat nustatyti svarbūs investicijų poreikiai tokiose srityse kaip lanksti energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų išteklių, energetikos tinklų jungtys, pažangieji tinklai, energijos kaupimas ir vartojimo efektyvumas, kad būtų pasiekti Europos energetikos tikslai ir įvykdytas Belgijos įsipareigojimas iki 2025 m. visiškai atsisakyti branduolinės energijos ir renovuoti 80 % pastatų, pastatytų iki energijos normų nustatymo. Nors privačiojo sektoriaus moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra yra santykinai labai intensyvūs, viešojo sektoriaus MTTP intensyvumas išlieka šiek tiek mažesnis nei daugumos valstybių narių, o ekonominė plėtra yra panašaus lygio. Belgija rizikuoja atsilikti nuo 5G diegimo tvarkaraščio, nes šalis neplanuoja per Sąjungos teisės aktuose nustatytus terminus paskirti pradinių 5G juostų. 2020 m. kovo mėn. Belgijos valdžios institucijos pradėjo viešas konsultacijas dėl laikino sprendimo, t. y. laikinų nacionalinių licencijų, skirtų 200 MHz turimam spektrui 3,6–3,8 GHz juostoje. Belgijai reaguoti į kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, galėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Belgijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

               (24)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestro metinį ciklą. Taip pat bus stebimas ir rekomendacijų dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis, įgyvendinimas. Į pastarąsias rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta strateginio sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

               (25)Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie tvarios ekonomikos. 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos toliau pateiktos rekomendacijos, Belgija prisidės prie pažangos, daromos siekiant DVT, ir bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

               (26)siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Belgija, kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į Euro grupės politines gaires, turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų euro zonos valstybių narių politika;

               (27)per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Belgijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą ir 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Belgija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Belgijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (28)atsižvelgdama į tą vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  8
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Belgijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

               1.Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti bendrą sveikatos priežiūros sistemos atsparumą ir užtikrinti aprūpinimą ypatingos svarbos medicinos reikmenimis.

               2.Švelninti krizės poveikį užimtumui ir visuomenei, visų pirma skatinant veiksmingų aktyvių darbo rinkos priemonių taikymą ir įgūdžių tobulinimą.

               3.Užtikrinti veiksmingą likvidumo priemonių įgyvendinimą, siekiant padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, taip pat pagerinti verslo aplinką. Siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į darniojo transporto infrastruktūrą, švarią ir efektyvią energijos gamybą ir vartojimą, skaitmeninę infrastruktūrą, kaip antai 5G ir gigabitinius tinklus, ir mokslinius tyrimus bei inovacijas.

               Priimta Briuselyje,

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 500 final.

                     (3)

                        OL C 301, 2019 9 5, p. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5) ir 2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

                     (7)

                        Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės pajamų priemonės arba teisės aktais nustatytas pajamų didėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.

                     (8)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.