               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 612 final

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl Prancūzijos 2022 m. nacionalinės reformų programos
            {SWD(2022) 612 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl Prancūzijos 2022 m. nacionalinės reformų programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  1
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241
                  2
               , kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Priemonė prisideda prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kartu didindama valstybių narių ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Ji taip pat padeda stiprinti tvarią viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. 2022 m. birželio [XX] d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, [atnaujintas] pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

               (2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Prancūzija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą
                  3
               . Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

               (3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, būtent tuos, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva
                  4
               , pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą;

               (4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pateiktas per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus, arba didelę jų dalį. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

               (5)nuo 2020 m. kovo mėn. taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga
                  5
               . 2021 m. kovo 3 d. komunikate
                  6
                Komisija išdėstė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą pratęsti 2023 m. būtų pagrįsta dėl didesnio neapibrėžtumo ir didelės neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikos karo Europoje aplinkybėmis, dėl precedento neturinčių energijos kainų šuolių ir tolesnių tiekimo grandinės sutrikimų;

               (6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. stabilumo programos pateikto požiūrio, fiskalinės politikos kryptį šiuo metu geriausia vertinti kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės negrąžintina parama (dotacijomis) ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytį, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu
                  7
               . Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų
                  8
                pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

               (7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą
                  9
                ir jame pateikė plataus pobūdžio 2023 m. fiskalinės politikos gairių, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pažymėjo, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas; tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija valstybes nares paragino atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

               (8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į šiuos aspektus, fiskalinis atsakas turi būti didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir išlaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų šuolio poveikį ir padėti apriboti antrinio poveikio infliacinį spaudimą tikslinėmis ir laikinomis priemonėmis; fiskalinė politika turi likti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie greitai kintančių aplinkybių, ir skirtis konkrečiose šalyse priklausomai nuo jų fiskalinės ir ekonominės padėties, įskaitant krizės poveikį joms ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą į jas;

               (9)2021 m. balandžio 28 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Prancūzija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo
                  10
               . Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Prancūzija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

               (10)2022 m. gegužės 4 d. Prancūzija pateikė 2022 m. nacionalinę reformų programą. Ji nepateikė savo stabilumo programos. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Prancūzijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

               (11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Prancūzijos ataskaitą
                  11
               . Joje įvertinta pažanga, Prancūzijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Prancūzija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta pažanga, Prancūzijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

               (12)pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Prancūzijos apžvalgą ir 2022 m. gegužės 23 d. paskelbė jos rezultatus
                  12
               . Komisija padarė išvadą, kad Prancūzijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Konkrečiai, pažeidžiamumas yra susiję su didele valdžios sektoriaus skola ir silpna konkurencija, o tai turi tarpvalstybinių pasekmių, kai našumo augimas žemas;

               (13)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptarta Prancūzijos biudžeto būklė, nes jos valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o valdžios sektoriaus bendroji skola viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir skolos mažinimo kriterijaus nebuvo laikomasi. Pranešime padaryta išvada, kad deficito ir skolos kriterijai nėra įvykdyti. Kaip nurodyta 2022 m. kovo 2 d. komunikate, Komisija, vertindama visus svarbius veiksnius, atsižvelgė į tai, kad skolos mažinimo kriterijaus laikymasis reikštų pernelyg dideles fiskalines pastangas laikotarpio pradžioje, o tai galėtų pakenkti augimui. Todėl, Komisijos nuomone, dabartinėmis išskirtinėmis ekonominėmis sąlygomis laikytis skolos mažinimo kriterijaus nėra pagrindo. Kaip paskelbta, 2022 m. pavasarį Komisija nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų ir 2022 m. rudenį iš naujo įvertins pasiūlymo pradėti perviršinio deficito procedūras tikslingumą;

               (14)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Prancūzijai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji Prancūzijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Prancūzijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 8,9 % BVP 2020 m. iki 6,5 % 2021 m. Prancūzijos fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažėjo nuo 3,3 % BVP 2020 m. iki 2,6 % 2021 m. Priemonės, kurių Prancūzija ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. 2020 ir 2021 m. Vyriausybės priimtos diskrecinės biudžeto priemonės daugiausia buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių. Vis dėlto tam tikros diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020–2021 m. laikotarpiu, nebuvo laikinos ir joms nebuvo kompensacinių priemonių; jas iš esmės sudarė nuolatinis gamybos mokesčių mažinimas nuo 2021 m. ir valstybės tarnautojų darbo užmokesčio didinimas, daugiausia sveikatos priežiūros sistemoje. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 112,9 % BVP;

               (15)remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas atitinkamai sudarys 4,6 % ir 3,2 % BVP. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. sieks 111,2 % BVP, o 2023 m. – 109,1 % BVP. Remiantis Komisijos analize, skolos tvarumo rizika vidutiniu laikotarpiu atrodo didelė.

               Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 1,0 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Prancūzijos ekonomikos augimą, poveikio;

               (16)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, taigi numatoma, kad laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažės nuo 2,6 % BVP 2021 m. iki 0,4 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį daro priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ekonominiu ir socialiniu energijos kainų kilimo poveikiu; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad jos sudaro 0,7 % BVP 2022 m., o 2023 m. turėtų būti laipsniškai panaikintos
                  13
               . Šias priemones daugiausia sudaro socialiniai pervedimai skurdesniems namų ūkiams, netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimas, mažmeninių ir didmeninių kainų viršutinės ribos, subsidijos daug energijos vartojančioms įmonėms. Paskelbta, kad šios priemonės yra laikinos. Vis dėlto, jei energijos kainos aukštos liks ir 2023 m., kai kurių iš šių priemonių galiojimas galėtų būti tęsiamas. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma bendroji elektros energijos ir dujų kainų viršutinė riba, taip pat tiesioginė subsidijuota kuro nuolaida, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidos, kurios, kaip numatoma Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje, 2022 m. turėtų sudaryti 0,1 % BVP ir 2023 m. – 0,1 % BVP
                  14
               ;

               (17)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Prancūzijai
                  15
                2022 m. pasinaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to, šalis turėtų išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji Prancūzijai taip pat rekomendavo, kad, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu ir tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

               (18)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, 2022 m. numatoma, kad fiskalinės politikos kryptis bus palanki – −1,7 % BVP
                  16
               . Prancūzija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą naudodamasi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų sumažėti 0,2 procentinio punkto BVP. Šį sumažėjimą 2022 m. lėmė 2021 m. pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę laikotarpio pradžioje teikta finansinė parama. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų būti neutralus
                  17
               . Todėl Prancūzija planuoja išsaugoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,6 procentinio punkto. Šis didelis skatinamasi poveikis apima papildomą priemonių poveikį siekiant mažinti energijos kainų padidėjimo ekonominį ir socialinį poveikį (0,5 % BVP), taip pat išlaidas, susijusias su laikinos apsaugos suteikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims (0,1 % BVP). Kitos einamųjų išlaidų priemonės apima atsparumo didinimo plane nurodytas priemones, skirtas ekonominiams konflikto Ukrainoje padariniams šalinti, pavyzdžiui, tiesiogines subsidijas ad hoc sektoriams (0,1 % BVP) ir valstybės tarnautojų darbo užmokesčio padidinimą (0,1 % BVP). Kalbant apie pajamas, prognozuojama, kad įmonių pelno mokesčio tarifo (0,1 % BVP) ir būsto mokesčių (0,1 % BVP) sumažinimas taip pat prisidės prie skatinamosios fiskalinės politikos krypties. Prognozuojama, kad didesnis vartotojų kainų padidėjimas, palyginti su BVP defliatoriumi, turės įtakos 2022 m. nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų skatinamajam poveikiui, nes padidės viešasis vartojimas ir socialinės išmokos. Remiantis Komisijos prognoze, šioms priemonėms ir didesnių išlaidų veiksniams nėra pakankamų kompensacinių priemonių;

               (19)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus +0,9 % BVP
                  18
               . Numatoma, kad Prancūzija 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų sumažėti 0,1 procentinio punkto BVP, atsižvelgiant į 2021 ir 2022 m. laikotarpio pradžioje pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiamą finansinę paramą. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų būti neutralus
                  19
               . Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,7 procentinio punkto. Čia įtrauktas poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į pakilusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas (0,7 % BVP). Todėl mažėjantis nacionaliniu lygmeniu finansuojamų einamųjų išlaidų įnašas priklauso nuo laipsniško priemonių, kuriomis dabar planuojama reaguoti į pakilusias energijos kainas, laipsniško panaikinimo;

               (20)dabartinė Prancūzijos pensijų sistema yra sudėtinga, ją sudaro daugiau kaip 40 kartu veikiančių pensijų sistemų. Remiantis įvairiais taisyklių rinkiniais, šios sistemos taikomos skirtingoms darbuotojų grupėms ir profesijoms. Pagal Eurostato duomenis 2019 m. viešosios išlaidos pensijoms Prancūzijoje buvo trečios pagal dydį ES (14,6 % BVP). Didelės išlaidos susijusios su palyginti dideliu pajamų pakeitimo santykiu (t. y. pensija, palyginti su galutiniu metiniu darbo užmokesčiu), tikėtina gyvenimo trukme, palyginti ankstyvu faktiniu pensiniu amžiumi (apie 62 m.) ir didesniu pensijų gavėjų skaičiumi, palyginti su visu gyventojų skaičiumi. Tiek Komisijos 2021 m. ataskaitoje dėl senėjimo, tiek naujausioje Prancūzijos pensijų patariamosios tarybos (pranc. Conseil d’orientation des retraites) metinėje ataskaitoje teigiama, kad po tam tikro sumažėjimo, numatomo iki 2024 m., numatoma, kad išlaidos pensijoms nuo 2025 iki apytiksliai 2030 m. šiek tiek padidės maždaug 0,2 procentinio punkto BVP. Didelės bendros viešosios išlaidos, kurių vienas iš pagrindinių punktų yra pensijų išlaidos, prisideda prie valstybės skolos kaupimosi, nepaisant didelės mokesčių naštos, todėl vidutiniu laikotarpiu Prancūzijai kyla didelė fiskalinio tvarumo rizika. Ilguoju laikotarpiu pensijų išlaidos pradėtų nuolat mažėti iki 2070 m., daugiausia dėl pensijų išmokų indeksavimo pagal infliaciją, o tai kompensuotų dėl senėjimo padidėjusio priklausomybės koeficiento poveikį. Pensijų sistemos supaprastinimas suvienodinant skirtingas sistemas padėtų padidinti jos skaidrumą ir teisingumą ir kartu darytų teigiamą poveikį darbo jėgos judumui bei darbo jėgos paskirstymo veiksmingumui, ir galėtų prisidėti prie fiskalinio tvarumo. 2018 m. Prancūzijos Vyriausybė pradėjo reformų procesą, siekdama suvienodinti įvairių pensijų sistemų taisykles. Reformą sustabdė prasidėjusi COVID-19 pandemija. Pristatydama Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano tikslus Vyriausybė savo įsipareigojimą vykdyti plataus užmojo pensijų sistemos reformą, kuria siekiama padidinti jos teisingumą ir tvarumą, patvirtino;

               (21)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Prancūzijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Prancūzijos planas jau įgyvendinamas. Atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę, Komisija teigiamai įvertino pirmąjį Prancūzijos mokėjimo prašymą, todėl 2022 m. kovo 4 d. išmokėta 7,4 mlrd. EUR vertės finansinės paramos (atėmus išankstinį finansavimą). Susijusios 38 tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės apima reformas viešųjų finansų, darbo rinkos, sveikatos ir ilgalaikės priežiūros srityse. Investuota į pastatų (viešojo, privataus ir socialinio būsto) energijos vartojimo efektyvumą, tvarų transportą (netaršių transporto priemonių įsigijimą), pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, jaunimo užimtumą ir švietimą. Buvo patvirtintos kelios pagrindinių žaliųjų ir skaitmeninių technologijų mokslinių tyrimų strategijos, o 2022 ir 2023 m. bus paskelbti kvietimai teikti projektus;

               (22)numatoma, kad Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimu bus prisidedama prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Prancūzijoje remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 46,0 % visų plano asignavimų (daugiausia investuojant į energetinę pastatų renovaciją), o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 21,3 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Prancūzijai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jos atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

               (23)iki 2022 m. kovo 17 d., 2021 m. gruodžio 17 d., Prancūzija pateikė partnerystės sutarties ir daugumos sanglaudos politikos programų programavimo dokumentus
                  20
               . Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Prancūzija programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

               (24)be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano priemonėmis, Prancūzijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su įgūdžių trūkumu ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų diegimu. Pagerinus darbuotojų įgūdžius, padidėtų darbo našumas, taigi ir bendras Prancūzijos ekonomikos konkurencingumas;

               (25)vis labiau trūksta darbuotojų, o darbdaviai nurodo, kad kvalifikuotų darbuotojų trūkumas yra pagrindinė įdarbinimo kliūtis daugiau kaip 50 % atvejų, visų pirma kalbant apie darbo vietas, kuriose reikia techninių įgūdžių, pavyzdžiui, reikalingų žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai (pramonėje, statybose). Kad dabartinės investicijos į darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą atsipirktų, reikia laiko, o jų veiksmingumui trukdo tai, kad daugiau nei penktadalio penkiolikmečių mokinių pagrindinių įgūdžių lygis žemas, o vėliau gyvenime jie rečiau naudojasi mokymosi galimybėmis. Kai trūksta techninių įgūdžių, ypač didelį susirūpinimą kelia prastas matematikos ir gamtos mokslų rezultatas (2019 m. Tarptautiniame matematikos ir gamtos mokslų gebėjimų tyrime (angl. TIMSS) prancūzų moksleiviai pasirodė prasčiausiai iš 22 dalyvaujančių ES šalių). Be to, iš vertinimų matyti, kad žemos kvalifikacijos darbuotojai mažiau linkę pasinaudoti mokymosi, kuris leistų įgyti kvalifikaciją, galimybėmis;

               (26)nepaisant gerų rezultatų, didelė socialinė ir ekonominė bei regioninė nelygybė Prancūzijos švietimo sistemoje daro poveikį pagrindinių įgūdžių lygiui. PISA duomenimis, Prancūzija yra viena iš ES valstybių narių, kuriose socialinė ir ekonominė padėtis daro didžiausią įtaką mokinių rezultatams. Iš rodiklių matyti, kad 35,3 % palankių sąlygų neturinčių penkiolikmečių ir 44,5 % pirmosios kartos migrantų mokinių neturi pakankamų pagrindinių skaitymo įgūdžių, palyginti su vidurkiu – 20,9 %. Siekdama spręsti šį klausimą, 2017 m. Prancūzija pradėjo įgyvendinti bandomąją reformą, pagal kurią prioritetinėse srityse suteikiama galimybė perpus sumažinti mokinių klasių dydį ankstyvaisiais ugdymo metais, kad mokiniai galėtų gauti prie individualių poreikių pritaikytą paramą mokymuisi palankioje aplinkoje. 2021 m. Prancūzijos audito rūmai atkreipė dėmesį į mokyklų sistemos trūkumus, visų pirma susijusius su palankių sąlygų neturinčių mokinių mokymosi rezultatais, ir paragino užtikrinti didesnį mokyklų savarankiškumą ir vertinimą. Mažesnis tęstiniame mokyme dalyvaujančių mokytojų skaičius ir didelis mokinių bei mokytojų skaičiaus santykis gali padidinti socialinę ir ekonominę nelygybę. Gamtos mokslų mokytojai, dirbantys nepalankioje padėtyje esančiose vietovėse, dažniausiai yra mažiau sertifikuoti nei mokytojai kitose ES šalyse. 2018 m. profesinio rengimo ir mokymo reforma ir didelės paskatos darbdaviams padidino pameistrių skaičių ir padarė teigiamą poveikį absolventų užimtumo lygiui;

               (27)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

               (28)remiantis 2020 m. duomenimis, Prancūzijos priklausomybė nuo Rusijos naftos, dujų ir anglių atitinkamai yra 9 %, 17 % ir 34 % – mažesnė už ES 27 vidurkį
                  21
               . Rusijos iškastinio kuro poveikis Prancūzijoje yra daug mažesnis nei ES vidurkis, nes Prancūzijos energijos rūšių derinys daugiausia priklauso nuo branduolinės energijos (40,6 % jos bendro vidaus energijos suvartojimo). Iškastinio kuro dalis energijos rūšių derinyje yra mažesnė nei 27 ES valstybių narių vidurkis: nafta, dujos ir kietasis iškastinis kuras (įskaitant anglis) sudaro atitinkamai 28,6 %, 15,4 % ir 2,3 % bendro energijos suvartojimo Prancūzijoje. Be to, Prancūzijoje yra 4 SGD terminalai, kurie leidžia naudotis įvairesniais importuojamų dujų šaltiniais. Vis dėlto dėl dabartinės geopolitinės padėties ir aukštų energijos kainų Prancūzija turi nedelsdama dėti dar daugiau pastangų, kad pasiektų nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytus atsinaujinančiosios energijos tikslus. 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energija sudarė 19,1 % Prancūzijos bendro galutinio energijos suvartojimo, t. y. mažiau nei nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytas 23 % tikslas. Kad Prancūzija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus. Sparčiam pramonės procesų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui ir pastatų šildymui gali padėti didesnė viešoji parama tokioms technologijoms, kaip antai maži ir dideli šilumos siurbliai ir geoterminė energija, įskaitant paramą centralizuoto šilumos tiekimo tinklams, taip pat spartesnis tvaraus anaerobinio skaidymo (méthanisation) ir kitų technologijų, susijusių su tvaria biodujų, pvz., biometano, gamyba, diegimas. Tokios investicijos taip pat padėtų sumažinti priklausomybę nuo gamtinių dujų importo iš Rusijos. Spartesnis likusių iškastinio kuro subsidijų panaikinimas padidintų atsinaujinančiosios energijos konkurencingumą, palyginti su iškastinio kuro alternatyvomis. Investicijos į atsinaujinančiąją energiją – tiek pramoninio masto, tiek decentralizuotus pajėgumus – taip pat gali sustiprinti makroekonominį atsparumą ir konkurencingumą, nes padidintų energetinį saugumą bei inovacijas energetikos sektoriuje;

               (29)Prancūzijos pramoninio masto atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų, visų pirma sausumos ir jūros vėjo elektrinių parkų ir saulės fotovoltų elektros energijos projektų, įgyvendinimui trukdo ribojamojo reguliavimo ir didelių administracinių bei leidimų išdavimo kliūtys. Kadangi nacionaliniu lygmeniu nepakankamai investuota į elektros energijos tinklą, taip pat trūko prieigos taškų, padidėjo prisijungimo prie tinklo sąnaudos, o prisijungimas prie tinklo vėluoja ir šiuo metu gali trukti iki kelių mėnesių. Sausumos vėjo elektrinių parkų neleidžiama statyti 5–30 km spinduliu nuo aplinkinių meteorologinių, karinių ir civilinės aviacijos radarų, todėl apie 45 % naujų projektų sunku rasti tinkamų vietų. Procedūras reikėtų patobulinti, kad būtų išvengta su sauga susijusių karinių kliūčių labai vėlyvame projekto plėtojimo etape. Patvirtinimo procese dalyvauja nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos, o tai reiškia, kad dažni prašymai atnaujinti miestų planavimo dokumentus taip pat turi atsispindėti žemesnio lygmens institucijų dokumentuose ir tai sukuria papildomą administracinę naštą. Leidimų išdavimo procesas galėtų būti paspartintas skiriant daugiau žmogiškųjų ir finansinių išteklių centrinėms administracijoms regionų lygmeniu (t. y. decentralizuotoms valstybės tarnyboms), taip pat kompetentingoms institucijoms ir tinklų operatoriams, aktyvesniam regionų ir vietos administracijų dalyvavimui teritorijų planavimo procese ir spartesniam viešųjų pirkimų procedūrų taikymui. Sustiprinus visuomenės dalyvavimo ir decentralizacijos mechanizmus, sumažėtų trečiųjų šalių skundų, dėl kurių labai vėluojama pradėti vykdyti naujus projektus. Stabili reguliavimo sistema nacionaliniu lygmeniu suteiktų daugiau tikrumo investuotojams, visų pirma ilgalaikiam planavimui;

               (30)energijos vartojimo efektyvumo didinimas ir energijos vartojimo mažinimas padės sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir priklausomybę nuo iškastinio kuro. Prancūzijoje dėl pastatų statybos ir naudojimo susidaro 25 % viso išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane visas komponentas skiriamas pastatų energinei renovacijai, padedant spręsti susijusius uždavinius taikant platų ir kompleksinį požiūrį. Priemonės taikomos visų rūšių pastatams, pirmenybę teikiant viešiesiems pastatams, taip pat svarbiems veiksmams, kuriais siekiama renovuoti privačius pastatus ir socialinius būstus bei padidinti mažųjų įmonių energijos vartojimo efektyvumą. Atsižvelgdama į savo naująjį nacionalinį atsparumo didinimo planą, Prancūzija stiprina paramos pastatų šildymui iš atsinaujinančiųjų išteklių mechanizmus, pvz., 150 mln. EUR padidindama vadinamąjį šildymo fondą (pranc. Le Fonds Chaleur) ir 1 000 EUR – subsidiją iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintam šildymui. Prancūzijos nacionalinėje mažo anglies dioksido kiekio technologijų strategijoje (Stratégie Nationale Bas Carbone) nustatyta plataus užmojo trajektorija, kuria siekiama iki 2050 m. sumažinti pastatų išmetamųjų teršalų kiekį ir visiškai sumažinti pastatuose suvartojamos energijos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Dabartinė schema „Ma Prime Renov“, skirta namų ūkiams, daugiausia subsidijuoja pavienius renovacijos veiksmus. Siekiant paskatinti didesnį energijos vartojimo efektyvumą, būtų galima patobulinti politikos sistemą, kad būtų skatinama esminė renovacija ir padedama Prancūzijai toliau didinti savo pastatų ūkio energijos vartojimo efektyvumą. 2021 m. rugpjūčio mėn. priimtu klimato ir atsparumo įstatymu siekiama įvairiais būdais sumažinti energijos suvartojimą, pvz., skiriant premijas už elektrinius dviračius ir metropolinėse zonose sukuriant mažataršes zonas;

               (31)tolesnė parama tarpvalstybinėms elektros energijos jungtims (kuriamoms arba planuojamoms) tebėra labai svarbi siekiant integruoti didelę atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį. Paankstinus investicijas į vidaus ir tarpvalstybinę energetikos infrastruktūrą bus galima sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, visų pirma nuo Rusijos dujų. Rekomenduojama, kad investicijos į naują infrastruktūrą ir tinklus būtų perspektyvios, kai įmanoma, siekiant palengvinti jų ilgalaikį tvarumą ateityje pakeičiant tvarių degalų paskirtį. Jungtys yra labai svarbios veiksmingam energijos vidaus rinkos veikimui, nes sutelkia išteklius bendram tiekimo saugumui užtikrinti;

               (32)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Prancūzija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Prancūzija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

               (33)atsižvelgdama į Komisijos 2022 m. pavasario prognozę, Taryba išnagrinėjo Prancūzijos fiskalinę politiką, o jos vertinimas atspindėtas visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (34)atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis veiksmų rekomendacijai dėl euro zonos ekonominės politikos įgyvendinti. Prancūzijos atveju tai konkrečiai atspindėta toliau išdėstytose keturiose rekomendacijose;

               (35)atsižvelgdama į Komisijos atliktą nuodugnią apžvalgą ir šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. nacionalinę reformų programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1, 2 ir 3 rekomendacijose; 1, 2 ir 3 rekomendacijos taip pat padeda įgyvendinti euro zonai skirtas rekomendacijas, visų pirma pirmą, antrą ir ketvirtą rekomendacijas. 1 rekomendacijoje nurodytos fiskalinės politikos priemonės, inter alia, padeda naikinti disbalansą, susijusį su didele valdžios sektoriaus skola, 2 rekomendacijoje nurodyta politika padeda, inter alia, mažinti valdžios sektoriaus įsiskolinimą ir didinti konkurencingumą, nes visapusiškai įgyvendinus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą bus remiamas ekonomikos augimas ir kartu didinamas ekonomikos atsparumas. 3 rekomendacijoje nurodyta politika padeda, inter alia, naikinti su konkurencingumu susijusį disbalansą,

               REKOMENDUOJA Prancūzijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

               1.2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinio laikotarpio potencialaus gamybos apimties augimo, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „REPowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir patikimą bei laipsnišką skolos mažinimą ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu vykdant laipsnišką konsolidavimą, investicijas ir reformas. Reformuoti pensijų sistemą – palaipsniui suvienodinti skirtingų pensijų sistemų taisykles, siekiant padidinti jos teisingumą ir kartu užtikrinti jos tvarumą.

               2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Kuo greičiau baigti derybas su Komisija dėl 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentų, kad būtų galima pradėti juos įgyvendinti.

               3.Spręsti įgūdžių trūkumo problemą keliant pagrindinių įgūdžių lygį, suteikiant papildomų mokymosi darbo vietoje galimybių ir gerinant visų mokinių mokymosi rezultatus, visų pirma pritaikant išteklius ir metodus prie palankių sąlygų neturinčių mokinių ir mokyklų poreikių ir gerinant darbo sąlygas bei mokytojų tęstinį mokymą.

               4.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro. Spartinti pramoninio masto ir decentralizuotos atsinaujinančiosios energijos pajėgumų diegimą didinant viešąsias investicijas ir sudarant palankesnes sąlygas privačioms investicijoms, be kita ko, toliau paprastinant leidimų išdavimo procedūras ir užtikrinant pakankamą leidimus išduodančių administracijų personalą. Tobulinti politikos sistemą, kad būtų skatinama esminė pastatų renovacija. Didinti energetikos tinklų sujungimo pajėgumus.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas / Pirmininkė

                     (1)

                        OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (2)

                        2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

                     (3)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

                     (4)

                        2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga (OL L 71, 2022 3 4, p. 1).

                     (5)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo,
                     Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Šioje rekomendacijoje pateikiami fiskalinės politikos krypties ir jos komponentų įverčiai yra Komisijos įverčiai, grindžiami prielaidomis, kuriomis pagrįsta Komisijos 2022 m. pavasario prognozė. Komisijos vidutinio laikotarpio potencialaus augimo įverčiai neapima teigiamo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų ekonomikos augimą, poveikio.

                     (8)

                        Nefinansuojamų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „2023 m. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2022 3 2, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        2021 m. liepos 6 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (ST 10162/2021; ST 10162/2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 612.

                     (12)

                        SWD(2022) 632.

                     (13)

                        Šie skaičiai rodo tų priemonių, kurių imtasi nuo 2021 m. rudens, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

                     (14)

                        Daroma prielaida, kad iki 2022 m. pabaigos bendras iš Ukrainos į ES perkeltų asmenų skaičius palaipsniui pasieks 6 milijonus, o jų geografinis pasiskirstymas apskaičiuotas remiantis esamos diasporos dydžiu, santykiniu priimančiosios valstybės narės gyventojų skaičiumi ir faktiniu iš Ukrainos perkeltų asmenų pasiskirstymu ES 2022 m. kovo mėn. Biudžeto išlaidų vienam asmeniui įverčiai yra grindžiami Komisijos Jungtinio tyrimų centro parengtu mikromodeliavimo modeliu „Euromod“ ir apskaičiuoti atsižvelgiant tiek į piniginius pervedimus, į kuriuos asmenys gali turėti teisę, tiek į išmokas natūra, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros srityse.

                     (15)

                        2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Prancūzijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 43).

                     (16)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (17)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,2 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

                     (18)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (19)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.

                     (20)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159).

                     (21)

                        Eurostato duomenys (2020 m.), gamtinių dujų, žalios naftos ir akmens anglių importo iš Rusijos dalis, palyginti su bendru atitinkamu importu. Apskaičiuojant bendrą ES 27 valstybių narių importą remiamasi importo iš ne ES 27 šalių duomenimis. Prancūzijos atveju bendras importas apima ES vidaus prekybą. Žalia nafta neapima perdirbtų naftos produktų.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 617 final

            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl Lietuvos 2022 m. nacionalinės reformų darbotvarkės su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Lietuvos stabilumo programos
            {SWD(2022) 617 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl Lietuvos 2022 m. nacionalinės reformų darbotvarkės su Tarybos nuomone dėl 2022 m. Lietuvos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2021 m. vasario 19 d. įsigaliojo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241
                  2
               , kuriuo nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms įgyvendinti, t. y. Sąjungos finansuojama fiskalinė paskata. Priemonė prisideda prie ekonomikos atsigavimo ir tvarių ir augimą skatinančių reformų ir investicijų įgyvendinimo, visų pirma siekiant skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kartu didindama valstybių narių ekonomikos atsparumą ir potencialų augimą. Ji taip pat padeda stiprinti tvarią viešųjų finansų būklę ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. 2022 m. birželio [XX] d., laikantis Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalies, [atnaujintas] pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis įnašas;

               (2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011
                  3
                taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Lietuva nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

               (3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva
                  4
               , pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą. Siekiant skubiai patenkinti iš Ukrainos bėgančių asmenų priėmimo ir integracijos poreikius, pagal sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje iniciatyvą (CARE) ir pasinaudojant papildomu išankstiniu finansavimu pagal Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU) Lietuvai suteikiama išskirtinė parama;

               (4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pateiktas per 2019 ir 2020 m. semestro ciklus, arba didelę jų dalį. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

               (5)nuo 2020 m. kovo mėn. taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga
                  5
               . 2021 m. kovo 3 d. komunikate
                  6
                Komisija taip pat išdėstė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų ES arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą pratęsti 2023 m. būtų pagrįsta dėl didesnio neapibrėžtumo ir didelės neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikos karo Europoje aplinkybėmis, dėl precedento neturinčių energijos kainų šuolių ir tolesnių tiekimo grandinės sutrikimų;

               (6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. stabilumo programos pateikto požiūrio, fiskalinės politikos kryptį šiuo metu geriausia vertinti kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės negrąžintina parama (dotacijomis) ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytį, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu
                  7
               . Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų
                  8
                pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

               (7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą
                  9
                ir jame pateikė plataus pobūdžio 2023 m. fiskalinės politikos gairių, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pažymėjo, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas; tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija valstybes nares paragino atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

               (8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į šiuos aspektus, fiskalinis atsakas turi būti didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir išlaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų šuolio poveikį ir padėti apriboti antrinio poveikio infliacinį spaudimą tikslinėmis ir laikinomis priemonėmis; fiskalinė politika turi likti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie greitai kintančių aplinkybių, ir skirtis konkrečiose šalyse priklausomai nuo jų fiskalinės ir ekonominės padėties, įskaitant krizės poveikį joms ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą į jas;

               (9)2021 m. gegužės 14 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Lietuva Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. liepos 20 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo
                  10
               . Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Lietuva patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

               (10)laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnyje nustatyto termino, 2022 m. balandžio 27 d. Lietuva pateikė 2022 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, o 2022 m. balandžio 29 d. – 2022 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2022 m. nacionalinė reformų darbotvarkė taip pat atspindi Lietuvos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

               (11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Lietuvos ataskaitą
                  11
               . Joje įvertinta pažanga, Lietuvos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Lietuva įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta pažanga, Lietuvos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

               (12)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptarta Lietuvos biudžeto būklė, nes planuojama, kad šalies valdžios sektoriaus deficitas 2022 m. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Laikydamasi 2022 m. kovo 2 d. komunikato, 2022 m. pavasarį Komisija nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų ir 2022 m. rudenį iš naujo įvertins pasiūlymo pradėti perviršinio deficito procedūras tikslingumą;

               (13)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Lietuvai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji Lietuvai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Lietuvos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 7,3 % BVP 2020 m. iki 1,0 % 2021 m. Lietuvos fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažėjo nuo 3,9 % BVP 2020 m. iki 2,8 % 2021 m. Priemonės, kurių Lietuva ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. 2020 ir 2021 m. Vyriausybės priimtos diskrecinės biudžeto priemonės daugiausia buvo laikinos. Vis dėlto tam tikros diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020–2021 m. laikotarpiu, nebuvo laikinos ir joms nebuvo kompensacinių priemonių; jas iš esmės sudarė didesnis atlygis viešojo sektoriaus darbuotojams. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. valdžios sektoriaus skola sudarė 44,3 % BVP;

               (14)ekonominės raidos scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra realistiškas. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 1,6 %, o 2023 m. – 2,5 %. Palyginti su stabilumo programa, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 1,7 %, o 2023 m. – 2,6 %. 2022 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad 2022 m. nominalusis deficitas padidės iki 4,9 % BVP, o 2023 m. jis sumažės iki 2,4 %. Deficito padidėjimas 2022 m. daugiausia yra susijęs su priemonėmis, skirtomis aukštų energijos kainų poveikiui suvaldyti, mažesnes pajamas gaunantiems namų ūkiams remti ir pabėgėlių iš Ukrainos srautams priimti. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. sumažės iki 43,3 %, o 2023 m. nesikeis. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas atitinkamai sudarys 4,6 % BVP ir 2,3 % BVP. Šie dydžiai atitinka 2022 m. stabilumo programoje numatomą deficitą. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 42,7 % 2022 m. ir 43,1 % 2023 m.

               Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 3,2 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Lietuvos ekonomikos augimą, poveikio;

               (15)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, taigi numatoma, kad laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažės nuo 2,8 % BVP 2021 m. iki 1,2 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį daro priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ekonominiu ir socialiniu energijos kainų kilimo poveikiu; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad jos sudaro 1,2 % BVP 2022 m. ir 0,0 % BVP 2023 m.
                  12
                 Šias priemones daugiausia sudaro subsidijos dujų ir elektros energijos bendrovėms, šilumos energijai taikomo PVM kompensavimas ir platesnis kitų su šilumos energija susijusių kompensacijų taikymas. Paskelbta, kad šios priemonės daugiausia laikinos. Vis dėlto, jei energijos kainos aukštos liks ir 2023 m., kai kurių iš šių priemonių galiojimas galėtų būti tęsiamas. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma subsidijos dujų ir elektros energijos bendrovėms ir šilumos energijai taikomo PVM kompensacijos, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį taip pat daro iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidos, kurios, kaip numatoma Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje, 2022 ir 2023 m. sudarys 0,2 %
                  13
               , taip pat po 0,5 % BVP tiek 2022, tiek 2023 m. padidėjančios gynybos išlaidos;

               (16)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Lietuvai
                  14
                2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Taryba taip pat rekomendavo Lietuvai kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą. Ji Lietuvai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu ir tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

               (17)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Lietuvos 2022 m. stabilumo programoje pateikta informacija numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (−4,2 % BVP) išliks remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba
                  15
               . Lietuva planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 0,5 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto
                  16
               . Todėl Lietuva planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 3,2 procentinio punkto. Šis reikšmingas skatinamasis indėlis apima papildomą priemonių, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, poveikį (1,2 % BVP), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,2 % BVP), o prie grynųjų einamųjų išlaidų augimo taip pat turėtų 0,4 % BVP prisidėti, be kitų priemonių, papildoma parama mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams (papildomas pensijų, išmokų vaikams, socialinių išmokų, neapmokestinamojo pajamų dydžio didinimas). Todėl, remiantis dabartiniais Komisijos įverčiais, 2022 m. Lietuva nepakankamai kontroliuoja nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;

               (18)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus 1,5 % BVP
                  17
               . Numatoma, kad Lietuva 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai 2023 m. turėtų padidėti 0,4 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,5 procentinio punkto
                  18
               . Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,5 procentinio punkto. Čia įtrauktas poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į pakilusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas (1,2 % BVP) ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo papildomos išlaidos (0,1 % BVP);

               (19)2022 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 1,3 % 2024 m. ir 1,0 % iki 2025 m. Taigi planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iki 2025 m. sumažės, konkrečiai, iki 42,6 % 2024 m. ir iki 42,5 % 2025 m. Remiantis Komisijos analize, skolos tvarumo rizika vidutiniu laikotarpiu atrodo maža;

               (20)remiantis 2020 m. viešųjų pirkimų rezultatų suvestine, nustatyta tam tikrų Lietuvos viešųjų pirkimų sistemos trūkumų: perkančiųjų organizacijų bendradarbiavimo stoka, tai, kad konkursuose dalyvauja vos keli subjektai arba nedalyvauja niekas, ir per didelis kliovimasis kainos kriterijumi. Jei pastangos, kurios šiuo metu dedamos savivaldybių bendradarbiavimo principu grindžiamiems viešiesiems pirkimams skatinti, būtų išplėstos taip, kad reforma apimtų ir centrinės valdžios lygmenį, tai padėtų plėtoti ir skleisti geriausią praktiką ir padidinti bendrą procesų naudingumą ir veiksmingumą. Tai taip pat padėtų didinti fiskalinį tvarumą;

               (21)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Lietuvai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Konkrečiai, plane daugiausia dėmesio skiriama priemonėms, kuriomis skatinama skaitmenizacija ir žalioji pertvarka, užtikrinama sveikatos priežiūros paslaugų kokybė ir veiksmingumas, gerinama socialinė apsauga, teikiamas prioritetas švietimui bei inovacijoms ir didinamas viešojo sektoriaus veiksmingumas;

               (22)tikimasi, kad Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas prisidės prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Lietuvoje remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 37,8 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, –  31,5 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Lietuvai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jos atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

               (23)2022 m. balandžio 22 d. Komisija patvirtino Lietuvos partnerystės sutartį. 2022 m. kovo 21 d. Lietuva pateikė sanglaudos politikos programą
                  19
               . Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Lietuva programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus atsižvelgė į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas.  Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

               (24)be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, Lietuvai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su pirmine ir profilaktine sveikatos priežiūra, socialinių paslaugų planavimo ir teikimo trūkumais ir tuo, kad nėra aprūpinimo socialiniu būstu strategijos. Didelis išvengiamų hospitalizavimo atvejų skaičius, taip pat aukšti sveikatos priežiūros ir prevencijos priemonėmis išvengiamo mirtingumo rodikliai rodo, kad Lietuvos sveikatos priežiūros sistemoje reikia imtis daugiau prevencinių veiksmų. Be to, pirminės sveikatos priežiūros prieinamumą riboja sveikatos priežiūros specialistų trūkumas ir netolygus pasiskirstymas. Be Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų sveikatos priežiūros sektoriaus reformų ir investicijų, būtina toliau stiprinti pirminę sveikatos priežiūrą ir prevenciją. Įvairių ministerijų ir kitų viešųjų įstaigų bendradarbiavimo stygius ir poreikių nustatymo spragos trukdo integruotai teikti socialines paslaugas. Tarnybos taip pat nepakankamai atsižvelgia į bedarbių poreikius. 2019 m. Lietuvos išlaidos socialiniam būstui, t. y. 10,31 EUR vienam gyventojui (palyginamosiomis 2010 m. kainomis), palyginti su ES vidurkiu – 101,58 EUR
                  20
               , gerokai atsilieka nuo ES vidurkio, todėl socialinio būsto nuolat trūksta ir jo laukiančiųjų eilės ilgos. Taip pat reikia gerinti teikiamų socialinių būstų kokybę. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta svarbių priemonių, pvz., minimalių pajamų sistemos ir mokesčių ir išmokų sistemos reforma ir nedarbo socialinio draudimo aprėpties išplėtimas. Tikimasi, kad įgyvendintos šios priemonės padės išspręsti kai kuriuos iš svarbiausių socialinės apsaugos uždavinių. Vis dėlto, be plane numatytų priemonių, reikia dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti socialinių paslaugų planavimą, kokybę ir veiksmingumą ir išspręsti socialinių būstų stygiaus ir nepakankamos kokybės problemą;

               (25)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

               (26)Lietuvos energijos tiekimo sistema labai priklauso nuo importo: šalis importuoja apie du trečdalius reikiamos bruto elektros energijos ir didžiąją dalį reikiamos naftos ir dujų. Šalies energijos rūšių derinyje nafta ir dujos sudaro tris ketvirtadalius. Iki Rusijos invazijos į Ukrainą nafta ir dujos daugiausia buvo importuojamos iš Rusijos. 2020 m. Lietuvos gamtinių dujų importas iš Rusijos sudarė 42 % viso importo (ir iš esmės atitiko ES vidurkį – 44 %), o žalios naftos – 73 % (t. y. daugiau už ES vidurkį – 26 %)
                  21
               . Energijos poreikį lemia didelis transporto priemonių parkas ir vis dar nepakankamai naudojamas viešasis transportas bei geležinkeliai, didelis mažo energinio naudingumo pastatų ūkis ir labai daug energijos – 67 % bendro šalyje suvartojamo dujų kiekio – suvartojantys pramonės sektoriai. Lietuvos priklausomybę nuo bendro energijos importo mažintų papildomos pastangos sumažinti energijos suvartojimo intensyvumą šiuose sektoriuose, skatinant pramonės transformaciją, be kita ko, novatoriškus gamybos procesus, ir toliau skatinant naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Energetinį saugumą Lietuva gerokai padidino plėtodama elektros energijos tinklų ir dujotiekių jungtis su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir atidariusi suskystintų gamtinių dujų terminalą Klaipėdoje. Apskritai Lietuva turi toliau dėti pastangas papildomai stiprinti regioninį bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis, kad būtų galima koordinuoti papildomą dujų importą ir našų regioninių infrastruktūrų naudojimą. Šiomis aplinkybėmis apsaugoti energijos tiekimą regione padės dujotiekių jungtis su Lenkija (GIPL), kuri pradėjo veikti 2022 m. gegužės 1 d., ir kitų dujotiekių jungčių su kaimyninėmis valstybėmis narėmis plėtra. Vis dėlto politikos prioritetu turėtų išlikti dabartinio sinchronizavimo su ES kontinentiniu elektros tinklu užbaigimas, jungčių su kaimyninėmis valstybėmis narėmis pakankamų pajėgumų užtikrinimas ir tolesnis bendrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų vykdymas. Investicijas į naują su dujomis susijusią infrastruktūrą ir tinklus rekomenduotina, kai įmanoma, parengti ateities iššūkiams siekiant užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro. Kad Lietuva pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus;

               (27)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Lietuva gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Lietuva gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

               (28)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  22
                atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (29)atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis veiksmų rekomendacijai dėl euro zonos ekonominės politikos įgyvendinti. Lietuvos atveju tai konkrečiai atspindėta toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Lietuvai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

               1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę. Skatinti bendradarbiavimo principu grindžiamus viešuosius pirkimus centrinės valdžios ir savivaldybių lygmeniu.

               2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. liepos 20 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą.  Kuo greičiau baigti derybas su Komisija dėl 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentų, kad būtų galima pradėti juos įgyvendinti.

               3.Stiprinti pirminę ir profilaktinę sveikatos priežiūrą. Mažinti socialinių paslaugų planavimo ir teikimo fragmentaciją, taip pat gerinti jų pritaikymą prie individualių poreikių ir integravimą su kitomis paslaugomis. Gerinti galimybes gauti socialinį būstą ir tokių būstų kokybę.

               4.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro spartinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimą, didinant pramonės, transporto ir pastatų sektorių energijos vartojimo efektyvumą ir mažinant jų priklausomybę nuo iškastinio kuro, taip pat užtikrinti pakankamus energetikos tinklų jungčių pajėgumus.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas / Pirmininkė

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

                     (3)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

                     (4)

                        2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga, OL L 71, 2022 3 4, p. 1.

                     (5)

                        Komisijos komunikatas Tarybai dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo, Briuselis, 2020 3 20, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „Metai nuo COVID-19 protrūkio. Fiskalinės politikos atsakas“, Briuselis, 2021 3 3, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Šioje rekomendacijoje pateikiami fiskalinės politikos krypties ir jos komponentų įverčiai yra Komisijos įverčiai, grindžiami prielaidomis, kuriomis pagrįsta Komisijos 2022 m. pavasario prognozė. Komisijos vidutinio laikotarpio potencialaus augimo įverčiai neapima teigiamo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų ekonomikos augimą, poveikio.

                     (8)

                        Nefinansuojamų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis.

                     (9)

                        Komisijos komunikatas Tarybai „2023 m. fiskalinės politikos gairės“, Briuselis, 2022 3 2, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        2021 m. liepos 20 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo (ST 10477/2021; ST 10477/2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 617.

                     (12)

                        Šie skaičiai rodo tų priemonių, kurių imtasi nuo 2021 m. rudens, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.

                     (13)

                        Daroma prielaida, kad iki 2022 m. pabaigos bendras iš Ukrainos į ES perkeltų asmenų skaičius palaipsniui pasieks 6 milijonus, o jų geografinis pasiskirstymas apskaičiuotas remiantis esamos diasporos dydžiu, santykiniu priimančiosios valstybės narės gyventojų skaičiumi ir faktiniu iš Ukrainos perkeltų asmenų pasiskirstymu ES 2022 m. kovo mėn. Biudžeto išlaidų vienam asmeniui įverčiai yra grindžiami Komisijos Jungtinio tyrimų centro parengtu mikromodeliavimo modeliu „Euromod“ ir apskaičiuoti atsižvelgiant tiek į piniginius pervedimus, į kuriuos asmenys gali turėti teisę, tiek į išmokas natūra, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros srityse.

                     (14)

                        2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m. Lietuvos stabilumo programos, OL C 304, 2021 7 29, p. 68.

                     (15)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (16)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,1 procentinio punkto BVP skatinamąjį poveikį.

                     (17)

                        Neigiamas (teigiamas) rodiklio ženklas atitinka per didelį (per mažą) pirminių išlaidų augimą, palyginti su vidutinio laikotarpio ekonomikos augimu, o tai rodo skatinamąją (stabdomąją) fiskalinę politiką.

                     (18)

                        Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 0,0 procentinio punkto BVP neutralų poveikį.

                     (19)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės. OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

                     (20)

                        https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/SPR_EXP_FHO__custom_2036156/default/table?lang=en

                     (21)

                        Eurostato duomenys (2020 m.), gamtinių dujų, žalios naftos ir akmens anglių importo iš Rusijos dalis, palyginti su bendru atitinkamu importu. Apskaičiuojant bendrą ES 27 valstybių narių importą remiamasi importo iš ne ES 27 šalių duomenimis. Lietuvos atveju bendras importas apima ES vidaus prekybą. Žalia nafta neapima perdirbtų naftos produktų.

                     (22)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.