title: 2016 m. rugsėjo 28 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2016/1871, Graikijos Respublikai dėl konkrečių skubių priemonių, kurių Graikija turi imtis, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 604/2013

text:
               21.10.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 286/75

         KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2016/1871
   2016 m. rugsėjo 28 d.
   Graikijos Respublikai dėl konkrečių skubių priemonių, kurių Graikija turi imtis, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 604/2013
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Europos Žmogaus Teisių Teismui (EŽTT) ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismui (1) priėmus du sprendimus, kuriais nustatyta sisteminių Graikijos prieglobsčio sistemos trūkumų, dėl kurių pažeidžiamos pagrindinės tarptautinės apsaugos prašytojų, pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 343/2003 (2) perkeltų iš kitų valstybių narių į Graikiją, teisės, valstybės narės 2011 m. sustabdė tarptautinės apsaugos prašytojų perkėlimą į Graikiją pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 604/2013 (3) (toliau – Dublino reglamentas);

               (2)

               Europos Tarybos Ministrų Komitetas padėtį Graikijoje stebi nuo tada, kai EŽTT 2011 m. priėmė sprendimą byloje M.S.S prieš Belgiją ir Graikiją, remdamasis pažangos ataskaitomis, kurias Graikija privalo teikti siekdama įrodyti, kad vykdo sprendimą, ir iš Graikijoje veikiančių NVO ir tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR), gautais įrodymais;

               (3)

               priėmus sprendimą M.S.S byloje, Graikija įsipareigojo reformuoti savo prieglobsčio sistemą pagal nacionalinį prieglobsčio reformos ir migracijos valdymo veiksmų planą, pateiktą 2010 m. rugpjūčio mėn. ir persvarstytą 2013 m. sausio mėn. (toliau – Graikijos veiksmų planas). 2015 m. spalio 1 d. Graikija Tarybai pateikė Perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmo įgyvendinimo ir migrantų antplūdžio valdymo centrų kūrimo gaires; jose taip pat nurodyti tam tikri prioritetiniai veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad prieglobsčio ir priėmimo srityse būtų įgyvendinti visi vykdytini veiksmai, dėl kurių susitarta;

               (4)

               kartu dėl dabar kilusios pabėgėlių ir migrantų krizės Graikijos prieglobsčio ir migracijos sistemos tebepatiria spaudimą, nes Graikija yra pirmoji atvykimo šalis vykstant rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu. Nuo 2016 m. sausio mėn. iki rugsėjo 12 d. į Graikiją neteisėtai atvyko 165 202 migrantai (4). Net jeigu dėl ES ir Turkijos pareiškimo (5) gerokai sumažėjo kasdien į Graikiją iš Turkijos atvykstančių migrantų skaičius (6), kartu Graikijos valdžios institucijoms teko naujų pareigų. Be to, padėtis Graikijoje labai pasikeitė dar ir dėl to, kad buvo de facto uždarytas Vakarų Balkanų maršrutas ir trečiųjų šalių piliečiai nebegalėjo toliau keliauti. Dėl to Graikijoje įstrigo 60 528 neteisėtai atvykę trečiųjų šalių piliečiai (7). Valstybės narės dar ne visiškai įgyvendino perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmus, taigi Graikijos patiriamas spaudimas sumažėjo tik iš dalies (8);

               (5)

               2016 m. vasario 10 d. Komisija Graikijos Respublikai parengė pirmąją rekomendaciją dėl skubių priemonių, kurių turi imtis Graikija, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Dublino reglamentą (toliau – pirmoji rekomendacija) (9). 2016 m. birželio 15 d. Komisija Graikijos Respublikai parengė antrąją rekomendaciją dėl skubių priemonių, kurių turi imtis Graikija, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Dublino reglamentą (toliau – antroji rekomendacija) (10). Rekomendacijose padaryta išvada, jog padėtis Graikijoje dar turi iš esmės pagerėti, kad Komisija galėtų toliau įvertinti, ar gali būti atnaujintas perdavimas Graikijai pagal Dublino reglamentą;

               (6)

               2016 m. liepos 14 d. Komisija iš Graikijos gavo bendrą prieglobsčio prašytojų padėties Graikijoje ir pažangos, padarytos sprendžiant antrojoje rekomendacijoje nurodytus neišspręstus klausimus, apžvalgą;

               (7)

               2016 m. sausio 1 d.–rugsėjo 18 d. Graikijos valdžios institucijos gavo 28 752 prieglobsčio prašymus. 2016 m. rugsėjo 1 d. Graikija informavo Komisiją apie sėkmingai baigtą vadinamąjį išankstinį registravimą, kuris buvo pradėtas 2016 m. birželio 8 d. (11) Šio išankstinio registravimo tikslas buvo užregistruoti visus į Graikiją iki 2016 m. kovo 20 d. neteisėtai atvykusius trečiųjų šalių piliečius, norėjusius prašyti tarptautinės apsaugos, tačiau jų atžvilgiu Graikijos valdžios institucijos dar nepradėjo prieglobsčio procedūros. Remiantis turima informacija (12), 2016 m. birželio–liepos mėn. žemyninėje šalies dalyje Graikijos valdžios institucijos iš anksto užregistravo 27 592 asmenis kaip prieglobsčio prašytojus, kurie dar turi pateikti prašymus. 2016 m. rugsėjo 1 d. prasidėjo šių prašymų teikimo procesas. Dar 15 253 asmenys buvo iš anksto užregistruoti salose 2016 m. kovo 20 d.–rugsėjo 18 d., iš jų 6 298 jau yra pateikę prieglobsčio prašymą;

               (8)

               2016 m. rugsėjo 19 d. rašte Graikija pateikė Komisijai naujausią informaciją apie prieglobsčio prašytojų padėtį Graikijoje ir apie pažangą, padarytą reformuojant prieglobsčio sistemą. Be to, Graikija išreiškė susirūpinimą dėl galimo asmenų perdavimo pagal Dublino reglamentą atnaujinimo perspektyvos atsižvelgiant į dabartinį Graikijoje įstrigusių migrantų (daugumos jų atžvilgiu jau pradėta prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūra) skaičių ir į problemas, su kuriomis Graikija susiduria įgyvendindama ES ir Turkijos pareiškimą. Graikija taip pat nurodė, kad iš Graikijos į kitas valstybes nares perkeltų asmenų skaičius vis dar gerokai mažesnis, nei numatyta sprendimuose dėl perkėlimo;

               (9)

               Komisija atkreipė dėmesį į Graikijos pažangą tobulinant nacionalinės teisės aktus, kurią ji padarė siekdama užtikrinti, kad į nacionalinę teisę būtų perkeltos naujos redakcijos Prieglobsčio procedūrų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/32/ES (13) naujosios teisės nuostatos ir naujos redakcijos Priėmimo sąlygų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/33/ES (14) tam tikros nuostatos. 2016 m. balandžio 3 d. Graikijos Parlamentas priėmė naują įstatymą (Įstatymas Nr. 4375/2016), bet dar ne visos jo nuostatos įsigaliojo (15). 2016 m. birželio 22 d. Parlamentas patvirtino Įstatymo Nr. 4375/2016 pakeitimą, kuriuo, inter alia, pakeista apeliacinių komitetų sudėtis ir prieglobsčio prašytojų teisė į žodinį prašymo nagrinėjimą komitetuose (Įstatymas Nr. 4399/2016) (16). 2016 m. rugpjūčio 31 d. Graikijos Parlamentas taip pat priėmė įstatymą dėl Graikijoje gyvenančių mokyklinio amžiaus vaikų pabėgėlių (Įstatymas Nr. 4415/2016) (17);

               (10)

               nuo tada, kai buvo priimtos dvi rekomendacijos, Graikija labai padidino savo bendrą pajėgumą priimti ir neteisėtus migrantus, ir tarptautinės apsaugos prašytojus. Remiantis Graikijos valdžios institucijų 2016 m. rugsėjo 14 d. paskelbtu kasdieniu pranešimu, laikinuose priėmimo centruose yra 62 987 vietos, skirtos ir Graikijoje esantiems neteisėtiems migrantams, ir tarptautinės apsaugos prašytojams (18). 2016 m. liepos 14 d. Graikija informavo Komisiją, kad yra „pajėgi suteikti pastogę, maistą ir visas pagrindines paslaugas didžiajai daugumai Graikijoje įstrigusių neteisėtų migrantų ir tarptautinės apsaugos prašytojų“ ir kad pasižada „užtikrinti tinkamą gyvenimo lygį visiems pabėgėliams“;

               (11)

               liepos 14 d. Graikija taip pat pateikė informaciją apie planą didinti apgyvendinimo vietų, skirtų pažeidžiamiems prašytojams, visų pirma nelydimiems nepilnamečiams, skaičių. Buvo ketinama iki vasaros pabaigos, be liepos mėn. jau esamų 622 vietų, įsteigti dar 700 vietų, taip pat su ES finansine parama naudoti atskiras patalpas dabar esamose vietose, kol bus rasta naujų vietų nelydimiems nepilnamečiams apgyvendinti. Tačiau šis tikslas nebuvo pasiektas: 2016 m. rugsėjo 19 d. Graikija informavo Komisiją, kad nelydimiems nepilnamečiams skirtuose centruose apgyvendinti yra 891 vieta. Šio vietos dabar visos užpildytos, o vietos laukiančių nelydimų nepilnamečių, kuriuos reikia tinkamai apgyvendinti, sąraše dabar yra 1 487 asmenys (19). Taigi pažanga šioje srityje daroma lėtai ir akivaizdu, kad Graikijai reikia dėti daugiau pastangų užtikrinti reikiamą skaičių nelydimiems nepilnamečiams skirtų priėmimo centrų, kuriuose būtų galima apgyvendinti visus nelydimus nepilnamečius;

               (12)

               be to, Egėjo jūros salose susiduriama su dideliais sunkumais dėl naujų atvykstančių asmenų. Didžiausias priėmimo pajėgumas tebėra 7 450 asmenų, tačiau, 2016 m. rugsėjo 27 d. duomenimis, salose iš viso buvo 13 863 registruoti migrantai. Dėl sumažėjusio, tačiau nuolatinio naujų atvykstančiųjų srauto kyla rūpesčių dėl saugos, saugumo ir higienos, nesudaromos tinkamos sąlygos pažeidžiamoms grupėms;

               (13)

               be to, dauguma Graikijoje esančių centrų yra tik laikinos vietos, kai kuriuose centruose juose apgyvendintiems asmenims sudarytos tik būtiniausios sąlygos, t. y. tiekiamas maistas, vanduo, teikiamos sanitarinės paslaugos ir būtiniausia sveikatos priežiūra. Nors labai trumpą laikotarpį, kol asmenis bus galima perkelti į geresnes vietas, to galbūt pakaktų, sąlygos kai kuriuose centruose kol kas nevisai atitinka Priėmimo sąlygų direktyvoje 2013/33/ES nustatytus tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo reikalavimus;

               (14)

               2016 m. sausio mėn. Komisija ir UNHCR pasirašė Įgaliojimo susitarimą dėl iš viso 80 mln. EUR 20 000 atvirų apgyvendinimo vietų (butų nuomos sistemos, viešbučių kuponai ir priimančiųjų šeimų programos), pirmiausia skirtų tarptautinės apsaugos prašytojams, atitinkantiems perkėlimo Europos Sąjungoje reikalavimus, įsteigti (20). Įgaliojimo susitarimas buvo peržiūrėtas 2016 m. liepos mėn., siekiant numatyti galimybę pagal apgyvendinimo programą apgyvendinimo vietas steigti ir UNHCR valdomuose perkėlimo centruose, taip pat aiškiau išdėstyti, kad apgyvendinimo programos tikslinė grupė apima ne tik perkėlimo prašytojus, bet ir kitus prieglobsčio prašytojus. Nuo birželio mėn. labai išaugo esamų apgyvendinimo vietų skaičius (maždaug 5 600). Rugsėjo 19 d. duomenimis, iš 20 000 vietų, 2015 m. gruodžio mėn. pagal UNHCR nuomos sistemą skirtų perkėlimo reikalavimus atitinkantiems prašytojams, buvo laisvos 12 045 vietos, iš jų 3 404 vietos viešbučiuose arba atskiruose pastatuose, 6 559 vietos butuose, 385 vietos priimančiosiose šeimose ir 507 vietos nelydimiems nepilnamečiams skirtose specialiose patalpose (21);

               (15)

               atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Graikijai vis dar reikia padaryti pažangą, kad būtų įsteigta pakankamai tinkamų specialiai prieglobsčio prašytojams skirtų ir tam tikrus standartus atitinkančių atvirų nuolatinių priėmimo vietų. Remiantis Graikijos rugpjūčio 25 d. rašte pateikta informacija, bendras planuojamas 39 nuolatinių stovyklų pajėgumas žemyninėje šalies dalyje yra apie 32 700 vietų. Rugsėjo 19 d. rašte Graikija patvirtino, kad jau nustatytos ir bus visiškai atnaujintos tokios naujos stovyklos, kuriose užtikrinamas orumo nežeminantis gyvenimo lygis pagal ES standartus. Būtina skubiai veiksmingai įgyvendinti šiuos planus, o atsižvelgiant į tai, kad dalis laikinųjų centrų bus pertvarkyti į nuolatinius, taip pat išsaugoma pakankamai laikinų centrų, kuriuose pabėgėlius būtų galima apgyvendinti, jeigu dėl nenumatyto antplūdžio nepakaktų apgyvendinimo vietų. Be to, kaip reikalaujama antrojoje rekomendacijoje, būtina, kad Graikijos valdžios institucijos teiktų tikslesnius duomenis apie priėmimo pajėgumą ir išsamų nuolat atnaujinamą poreikių vertinimą atsižvelgiant į bendrą priėmimo pajėgumą ir to pajėgumo pobūdį;

               (16)

               pažymėtina, kad gerokai patobulintas regioninių prieglobsčio biurų steigimas. Graikijos teisės aktuose nustatyta, kad regioniniai prieglobsčio biurai turėtų būti steigiami Atikos, Salonikų, Trakijos, Epyro, Tesalijos, Vakarų Graikijos regionuose, Kretos, Lesbo, Chijo, Samo, Lero ir Rodo salose (22). Prieglobsčio tarnybos direktoriaus sprendimu taip pat galima steigti savarankiškus prieglobsčio skyrius siekiant patenkinti išaugusius Prieglobsčio tarnybos poreikius. Kol kas pradėjo veikti aštuoni regioniniai prieglobsčio biurai Atikos, Trakijos, Salonikų regionuose, Lesbo, Samo ir Rodo salose. Be to, Chijo ir Koso salose įsteigti du papildomi prieglobsčio skyriai, taigi dabar iš viso yra penki prieglobsčio skyriai. Teisės aktuose nustatyta, kad dar trys regioniniai prieglobsčio biurai turi pradėti veikti Koso saloje, Epyre (Janinoje), Kretoje (Heraklione) ir Tesalijoje (Vole). Vakarų Graikijoje (Patruose) esantis prieglobsčio skyrius turi būti pertvarkytas į regioninį prieglobsčio biurą. Taip pat įsteigtas ir nuo 2016 m. rugsėjo 26 d. veikia specialus perkėlimo skyrius Alimos savivaldybėje;

               (17)

               Graikijos valdžios institucijos savo ataskaitose taip pat informavo Komisiją, kad Prieglobsčio tarnyba, siekdama padidinti savo pajėgumą nagrinėti prašymus, samdė daugiau darbuotojų. Remiantis 2016 m. liepos 14 d. pateikta informacija, tuo metu Prieglobsčio tarnyboje dirbo 350 darbuotojų, taigi, dvigubai daugiau negu 2015 m. Trečdalis jų dirba pagal terminuotąsias sutartis, finansuojamas iš įvairių ES ir EEE finansavimo šaltinių. Graikijos Parlamentas patvirtino dar 300 nuolatinių etatų, į kuriuos darbuotojai bus pasamdyti per ateinančius mėnesius. Tai skaičiuojama papildomai prie tų darbuotojų, kuriuos pagal terminuotąsias sutartis pasamdė UNHCR, ir valstybių narių ekspertų, kurie per EASO nustatytam laikotarpiui buvo paskirti dirbti Graikijos prieglobsčio tarnyboje;

               (18)

               kad išnagrinėtų naujų iš anksto užregistruotų prieglobsčio prašytojų pateiktus prieglobsčio prašymus, Prieglobsčio tarnyba, siekdama padidinti prašymų teikimo ir nagrinėjimo pajėgumą, planuoja palaipsniui nuo rugsėjo vidurio iki lapkričio vidurio įdarbinti 177 naujus darbuotojus: 56 pareigūnai registruos perkėlimo reikalavimus atitinkančius prašytojus, 25 pareigūnai registruos prašymus, kuriems taikomas Dublino reglamentas, 7 pareigūnai nagrinės akivaizdžiai nepagrįstus prašymus pagal pagreitintą procedūrą, 60 pareigūnų registruos ir nagrinės tarptautinės apsaugos prašymus pagal įprastinę procedūrą, o 29 pareigūnai bus paskirti atlikti įvairias administracinio ir statistinio pobūdžio užduotis;

               (19)

               kadangi labai smarkiai išaugo prieglobsčio prašytojų, kurių atžvilgiu Graikijoje pradėta prieglobsčio procedūra, skaičius, akivaizdu, kad esamas ir planuojamas Prieglobsčio tarnybos darbuotojų skaičius dar nepakankamas, kad būtų galima tinkamai išnagrinėti dabar gaunamus ir numatomus gauti prašymus, juolab kad Graikija liepos mėn. nurodė, jog pateiktų prašymų nagrinėjimas gali trukti iki trejų metų. 2016 m. liepos 14 d. rašte Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad greičiau didinti darbuotojų skaičių neįmanoma, nes trūksta vyresniųjų darbuotojų, kurie apmokytų, kuruotų ir prižiūrėtų naujus pasamdytus darbuotojus. Tačiau būtų svarbu užtikrinti, kad Prieglobsčio tarnyba būtų toliau stiprinama skiriant gerokai daugiau darbuotojų ir materialinių išteklių, kad ji pajėgtų išnagrinėti padidėjusį prieglobsčio prašymų skaičių. Taigi reikėtų atlikti – ir nuolat atnaujinti – išsamų poreikių vertinimą, o jį atliekant reikėtų atsižvelgti į šiuo metu pateiktų prieglobsčio prašymų, kuriuos, kaip tikėtina, Graikijos prieglobsčio tarnyba turėtų nagrinėti vienu metu, skaičių bei turimų darbuotojų, kurių reikia arba greičiausiai reikės tiems prašymas išnagrinėti, skaičių. Tai leis ne tik nustatyti Prieglobsčio tarnybai reikiamus žmogiškuosius išteklius, bet ir įvertinti, kaip Komisija, jos agentūros ir valstybės narės galėtų geriausiai padėti Graikijai per trumpesnį laikotarpį išnagrinėti šiuos prašymus;

               (20)

               pagal sprendimą M.S.S byloje prieglobsčio prašytojams turi būti užtikrintos veiksmingos teisinės gynybos galimybės, kai priimamas neigiamas sprendimas dėl jų prašymo. Šioje srityje pasiekta svarbios pažangos. 2016 m. balandžio mėn. priimtu Įstatymu Nr. 4375/2016 buvo įsteigta Apeliacinė institucija ir apeliaciniai komitetai. Turėtų būti įsteigtas reikiamas skaičius apeliacinių komitetų, kad iki 2016 m. pabaigos Apeliacinė institucija galėtų visapusiškai veikti;

               (21)

               neseniai priimtu Įstatymu Nr. 4399/2016 įsteigiami nauji apeliaciniai komitetai. Jie atsakingi už visų nuo 2016 m. birželio 24 d. pateiktų skundų dėl Graikijos prieglobsčio tarnybos sprendimų nagrinėjimą. Visų pirma apeliaciniai komitetai daugiausia dėmesio skiria Graikijos salose pateiktiems prašymams, taip padėdami įgyvendinti ES ir Turkijos pareiškimą. Naujieji apeliaciniai komitetai pirmuosius sprendimus priėmė rugpjūčio viduryje. Šiuo metu yra penki komitetai. Įstatymu Nr. 4399/2016 taip pat pakeista šių komitetų struktūra ir dabar juos sudaro trys nariai: du administracinio teismo teisėjai ir vienas atitinkamą kvalifikaciją ir patirtį turintis Graikijos pilietis, kurį pasiūlo UNHCR arba Nacionalinis žmogaus teisių komitetas;

               (22)

               seniesiems neišnagrinėtų atvejų apeliaciniams komitetams, įsteigtiems prieglobsčio prašytojų apeliaciniams skundams dėl Graikijoje neišnagrinėtų atvejų nagrinėti, iš pradžių buvo suteiktas papildomas įgaliojimas kartu su apeliaciniais skundais dėl pirmosios instancijos sprendimų esmės nagrinėti ir apeliacinius skundus dėl sprendimų, kad prašymas yra nepriimtinas, įgyvendinant ES ir Turkijos pareiškimą. Birželio mėn. įsteigus papildomų apeliacinių komitetų turėtų sumažėti 20 neišnagrinėtų atvejų apeliacinių komitetų tenkanti našta ir jie galėtų paspartinti susikaupusių apeliacinių skundų nagrinėjimą;

               (23)

               didesnė pažanga padaryta nagrinėjant ilgą laiką neišnagrinėtus apeliacinius skundus pagal „senąją tvarką“, nustatytą Prezidento dekretu Nr. 114/2010. 2016 m. rugsėjo 21 d. duomenimis, šiuo metu dar neišnagrinėti maždaug 8 075 atvejai (iš visų 2013 m. pradžioje neišnagrinėtais laikytų maždaug 51 000 atvejų ir maždaug 13 975 atvejų 2016 m. birželio mėn.). Graikijos valdžios institucijos leidimus humanitariniais tikslais suteikė asmenims, kurių prieglobsčio prašymai nagrinėjami ilgą laiką ir kurie atitinka reikalavimus, kad galėtų gauti leidimus gyventi šalyje dėl humanitarinių arba kitų išskirtinių priežasčių, kaip nustatyta Graikijos įstatyme Nr. 4375/2016. Leidimai gyventi šalyje išduodami dvejiems metams ir gali būti pratęsiami (23). Jais gavėjams užtikrinamos tokios pat teisės ir išmokos, kaip ir tiems, kuriems Graikijoje suteiktas papildomos apsaugos statusas (24), tuomet šie asmenys nebelaikomi prieglobsčio prašytojais. Tačiau kai kurie susikaupę apeliaciniai skundai nagrinėjami iš esmės. Nors nuo tada, kai buvo priimta pirmoji rekomendacija, padaryta didelė pažanga, Graikija turėtų toliau stengtis išnagrinėti susikaupusius apeliacinius skundus, užtikrinant, kad prašytojai, kurių apeliacinis skundas neišnagrinėtas, turėtų galimybę naudotis teise į veiksmingą teisinę gynybą;

               (24)

               atsižvelgiant į išaugusį prašymų, pateiktų Graikijoje nuo tada, kai pradėtas įgyvendinti ES ir Turkijos pareiškimas, skaičių, tuo labiau svarbu, kad veiktų visus reikiamus darbuotojus turinti Apeliacinė institucija, gebanti išnagrinėti apeliacinius skundus, kurių, kaip numatoma, gerokai padaugės. Taip pat turėtų būti nuolat atliekamas poreikių vertinimas remiantis šiuo metu įvairiose apeliacinėse institucijoje nagrinėjamų apeliacinių skundų skaičiumi ir apeliacinių skundų, kuriuos, kaip tikėtina, tos institucijos turėtų išnagrinėti, skaičiumi;

               (25)

               naujajame įstatyme (Įstatyme Nr. 4375/2016) nustatyta, kad prašytojams apeliacinio skundo teikimo etape turi būti teikiama nemokama teisinė pagalba. Tačiau kol kas nesiimta visų priemonių šiam įstatymui praktiškai įgyvendinti. 2016 m. rugsėjo 9 d. priimtas ministerijos sprendimas dėl teisinės pagalbos teikimo pagal Įstatymą Nr. 4375/2016 įgyvendinimo ir, remiantis Graikijos valdžios institucijomis, priėmus sprendimą greitai turėtų būti imtasi visų būtinų veiksmų, kad nemokama teisinė pagalba Graikijoje būtų teikiama visiems prašytojams apeliacinio skundo teikimo etape. Nemokamos teisinės pagalbos teikimo finansavimas užtikrintas pagal Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) lėšomis finansuojamą nacionalinę programą. Be to, su UNHCR pasirašytas dotacijų susitarimas dėl iš viso 30 mln. EUR, finansuojamas PMIF pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju lėšomis (25). Be kitų priemonių, UNHCR šias lėšas naudoja nemokamai teisinei pagalbai tarptautinės apsaugos prašytojams teikti apeliacinio skundo teikimo etape iki 2017 m. pradžios, kai Graikijos valdžios institucijos, kaip tikimasi, įdiegs savo nemokamos teisinės pagalbos sistemą. Rugsėjo 19 d. Graikija informavo Komisiją, kad iki 2017 m. pradžios bus sudarytas Prieglobsčio tarnybos tvarkomas teisininkų sąrašas. Graikija turėtų nedelsdama imtis būtinų veiksmų, kad būtų užtikrinta teisė į nemokamą teisinę pagalbą vykstant prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūrai;

               (26)

               naujajame Įstatyme Nr. 4375/2016 numatytas naujas Priėmimo direktoratas ir Socialinės integracijos direktoratas, juose abiejuose turėtų būti specializuoti nelydimų nepilnamečių priėmimo ir integracijos departamentai, taip pat turėtų būti skiriamas teisinis atstovas. Nepaisant to, siekiant užtikrinti, kad nelydimiems nepilnamečiams būtų praktiškai užtikrintos tinkamos procedūrinės garantijos ir priėmimo sąlygos, Graikijos valdžios institucijos dar turi patvirtinti įgyvendinimo priemones. Nors Graikijos Vyriausybė jau priėmė ministerijos sprendimą dėl prieglobsčio prašančių nelydimų nepilnamečių amžiaus nustatymo (26), dar reikia priimti Prezidento dekretą, kuriame būtų išdėstytos nuostatos dėl veiksmingos globos sistemos;

               (27)

               NVO išreiškė susirūpinimą dėl to, kad daug vaikų Graikijoje neturi galimybių mokytis. Pažanga šioje srityje padaryta 2016 m. rugpjūčio mėn. priėmus Įstatymą Nr. 4415/2016, kuriuo siekiama, inter alia, užtikrinti psichologinę ir socialinę pagalbą ir galimybes mokytis prieglobsčio prašytojų vaikams, taip pat sklandžią tų vaikų, kurie liks Graikijoje, integraciją į Graikijos švietimo sistemą po parengiamojo pereinamojo laikotarpio. Labai svarbu, kad ši teisinė sistema būtų skubiai veiksmingai ir visapusiškai įgyvendinta. Be to, anot tam tikrų NVO, nelydimų nepilnamečių padėtis apskritai yra nesaugi, taip pat teigiama, kad vaikai vis dar ilgą laiką laikomi sulaikyti perpildytose vietose antisanitarinėmis sąlygomis, nepaskyrus atstovo ar nesudarius galimybės gauti teisinę pagalbą, kol bus rasta, kur juos tinkamai apgyvendinti (27). Kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, tinkamų nepilnamečių apgyvendinimo vietų trūkumas yra svarbi problema, kurią dar reikia skubiai išspręsti;

               (28)

               Europos Komisija, siekdama padėti Graikijai pasiekti, kad jos prieglobsčio valdymo sistema atitiktų ES standartus, šaliai skyrė daug lėšų. Nuo 2015 m. pradžios Graikijai iš vidaus reikalų fondų (PMIF ir Vidaus saugumo fondo (VSF)) skirta daugiau kaip 352 mln. EUR dydžio pagalba ekstremaliosios situacijos atveju; lėšos skirtos tiesiogiai Graikijos valdžios institucijoms arba per Sąjungos agentūras ir Graikijoje veikiančias tarptautines organizacijas. Iš šios sumos apie 90 mln. EUR buvo tiesiogiai skirta Graikijos valdžios institucijoms 2016 m. liepos mėn. siekiant stiprinti jų gebėjimus gerinti gyvenimo sąlygas ir teikti pirminės sveikatos priežiūros paslaugas pabėgėlių apgyvendinimo centruose, taip pat teikti priėmimo ir sveikatos priežiūros paslaugas migrantams. Be to, didelis finansavimas (maždaug 198 mln. EUR), kuriuo siekiama patenkinti pagrindinius humanitarinius migrantų ir pabėgėlių poreikius, skiriamas humanitarinėms organizacijoms partnerėms pagal neseniai sukurtą skubios paramos priemonę. Šiuo finansavimu padedama įgyvendinti Komisijos, Graikijos valdžios institucijų ir susijusių suinteresuotųjų šalių kartu parengtą reagavimo į ekstremaliąją situaciją planą, kuriuo siekiama vietoje taisyti susidariusią humanitarinę padėtį, taip pat įgyvendinti ES ir Turkijos pareiškimą;

               (29)

               šia pagalba ekstremaliosios situacijos atveju papildomi 509 mln. EUR, kurie Graikijai buvo skirti 2014–2020 m. laikotarpiui pagal jos nacionalines programas, finansuojamas PMIF ir VSF lėšomis, taigi Graikija yra pirmoji ES valstybė narė, gavusi ES vidaus reikalų fondų lėšų;

               (30)

               Graikija turėtų užtikrinti, kad visi šie finansiniai ištekliai nedelsiant būtų kuo veiksmingiau ir efektyviau panaudoti. Tam reikėtų skubiai baigti vykdomą Graikijos nacionalinių programų, finansuojamų vidaus reikalų fondų (PMIF ir VSF) lėšomis, peržiūrą, kuria siekiama programas suderinti su naujais prioritetais. PMIF lėšomis finansuojamos nacionalinės programos peržiūra beveik baigta, iki patvirtinimo proceso, kurį numatoma pradėti labai greitai, beliko išspręsti keletą neišspręstų klausimų. Kalbant apie VSF lėšomis finansuojamos nacionalinės programos peržiūrą, kuri vyksta lėčiau, peržiūrėta programos versija turėtų būti skubiai pateikta Komisijai oficialioms konsultacijoms. Dėl už tų fondų lėšų valdymą atsakingos institucijos, kuri iš Vidaus reikalų ir administracinių reformų ministerijos perkelta į Ekonomikos, plėtros ir turizmo ministeriją, Graikija dabar turėtų nedelsdama pranešti apie baigtą oficialų naujosios atsakingos institucijos paskyrimą pagal teisės aktuose nustatytus reikalavimus;

               (31)

               kaip pripažįstama 2016 m. kovo 4 d. Komisijos komunikate „Grįžimas prie Šengeno erdvės nuostatų“ (28), užtikrinti visapusišką Dublino sistemos veikimą – neatimama dalis platesnio masto pastangų stabilizuoti prieglobsčio, migracijos ir sienų politiką. Dėl šių veiksmų Šengeno erdvė vėl turėtų įprastai veikti. Todėl svarbu, kad Graikija skubiai imtųsi šioje rekomendacijoje nustatytų likusių veiksmų. Kartu, remiantis valstybių narių solidarumo ir dalijimosi našta siekiais, pirmumas turėtų būti teikiamas Komisijos siūlomam Dublino nuostatų pertvarkymui (29). Dėl šio pasiūlymo vyksta derybos;

               (32)

               Graikijos reguliariai teikiamos ataskaitos apie pažangą, daromą įgyvendinant šiuos veiksmus, taip pat kiti svarbūs duomenys, įskaitant bet kokią iš UNHCR ir kitų atitinkamų organizacijų gaunamą būsimą informaciją, bus labai svarbūs, kad būtų galima tinkamai įvertinti, ar sudarytos tinkamos sąlygos, kad valstybės narės galėtų atnaujinti atskirų asmenų perdavimą Graikijai pagal Dublino reglamentą, atsižvelgiant į tai, kad perduodamų asmenų skaičius ir tai, kokiai kategorijai priklausantys asmenys turėtų būti perduodami, turėtų priklausyti nuo konkrečios pažangos. Iki 2016 m. spalio 31 d. Graikija turėtų pateikti atnaujintą ataskaitą, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje;

               (33)

               Komisija pripažįsta, kad Graikija, padedama Komisijos, Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO), valstybių narių ir tarptautinių bei nevyriausybinių organizacijų (NVO), padarė didelę pažangą gerindama Graikijos prieglobsčio sistemos veikimą nuo tada, kai buvo priimtos dvi rekomendacijos. Graikija dėjo daug pastangų, kad būtų sukurtos pagrindinės institucinės ir teisinės struktūros, reikalingos tinkamai veikiančiai prieglobsčio sistemai. Komisija visų pirma pripažįsta, jog Graikija ėmėsi svarbių veiksmų, kuriais siekiama užtikrinti, kad, vykdant išankstinę registraciją, daugumos neteisėtų migrantų atžvilgiu būtų pradėta prieglobsčio arba grąžinimo procedūra. Graikija taip pat padidino bendrą priėmimo pajėgumą ir Prieglobsčio tarnybos pajėgumą, gerokai sumažino neišnagrinėtų apeliacinių skundų skaičių ir įsteigė naujų apeliacinių komitetų, taip pat priėmė teisinę sistemą, reglamentuojančią nemokamą teisinę pagalbą ir nepilnamečių teisę į valstybinį švietimą;

               (34)

               tačiau Graikijos padėtis vis dar sudėtinga, nes jai reikia susitvarkyti su dideliu skaičiumi naujų prieglobsčio prašytojų, visų pirma dėl vykdomos išankstinės registracijos ir dėl nuolat neteisėtai atvykstančių migrantų, nors jų srautas ir mažesnis nei iki 2016 m. kovo mėn. Dar reikia imtis kitų svarbių veiksmų, kad būtų ištaisyti likę sisteminiai Graikijos prieglobsčio sistemos trūkumai, visų pirma dėl nepakankamo pajėgumo. Remiantis pasiekta tolesne pažanga, ateityje atnaujinant asmenų perdavimą Graikijai pagal Dublino reglamentą turėtų būti atsižvelgiama į šios sudėtingos padėties poveikį bendram prieglobsčio sistemos veikimui, todėl perdavimas turėtų būti atnaujinamas palaipsniui, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį. Šiuo atžvilgiu turėtų būti stengiamasi neužkrauti Graikijai pernelyg didelės naštos;

               (35)

               šioje rekomendacijoje išdėstytos priemonės, kurių Graikijos valdžios institucijos turi imtis arba kurias turi toliau taikyti, kad būtų galima rekomenduoti iki 2016 m. gruodžio mėn. pabaigos laipsniškai atnaujinti perdavimą pagal Dublino reglamentą. Atsižvelgdama į šį tikslą, Graikija skubiai turėtų imtis visų šioje rekomendacijoje išdėstytų veiksmų. Komisija numato nuodugniai vertinti šioje srityje daromą pažangą ir 2016 m. gruodžio mėn. pateikti tolesnes rekomendacijas. Tose rekomendacijose galėtų būti nurodyta, koks, Komisijos nuomone, būtų tinkamas tokio laipsniško perdavimo pagal Dublino reglamentą atnaujinimo mastas ir pobūdis, visų pirma atsižvelgiant į konkrečius pažeidžiamų prašytojų poreikius ir į tai, kaip procesas galėtų būti valdomas, glaudžiai bendradarbiaujant su Graikijos valdžios institucijomis;

               (36)

               atsakomybė dėl sprendimo atnaujinti atskirų asmenų perdavimą tenka tik valstybių narių valdžios institucijoms, kontroliuojamoms teismų, kurie gali kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą prašydami priimti prejudicinį sprendimą dėl Dublino reglamento aiškinimo,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

      Priėmimo sąlygos ir infrastruktūra

               1.

               Graikija turėtų toliau stengtis užtikrinti, kad priėmimo centrų būtų pakankamai visiems tarptautinės apsaugos prašytojams jos teritorijoje apgyvendinti ir kad priėmimo sąlygos visuose tuose priėmimo centruose atitiktų ES teisės aktuose, visų pirma Direktyvoje 2013/33/ES, nustatytus standartus. Pirmiausia Graikija turėtų:

                           a)

                           visiškai įgyvendinti planus, susijusius su nuolatiniais atvirais priėmimo centrais, kuriuose būtų galima apgyvendinti visus priimamus arba numatomus priimti tarptautinės apsaugos prašytojus ir jų išlaikytinius, kol vyksta prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūra;

                           b)

                           įsteigti būtinas papildomas apgyvendinimo vietas, skirtas nelydimiems nepilnamečiams, siekiant užtikrinti, kad visi prieglobsčio prašantys nelydimi nepilnamečiai būtų nedelsiant tinkamai apgyvendinti ir nebūtų laikomi sulaikyti standartų neatitinkančiomis sąlygomis, taip pat užtikrinti, kad tos vietos būtų tvarios;

                           c)

                           veiksmingai įgyvendinti naujus teisės aktus dėl nepilnamečių galimybių patekti į valstybinę švietimo sistemą, kol vyksta prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūra;

                           d)

                           užtikrinti, kad prašytojai gautų būtiną sveikatos priežiūrą, t. y. būtų teikiama bent skubioji medicinos pagalba ir užtikrinamas būtiniausias ligų ir sunkių psichikos sutrikimų gydymas.

                     Graikija taip pat turėtų užtikrinti, kad be nuolatinių centrų būtų tam tikras skaičius laikinų atvirų priėmimo centrų arba kad tiek centrų būtų galima per trumpą laiką įsteigti, siekiant tinkamomis sąlygomis apgyvendinti nenumatytus tarptautinės apsaugos prašytojų ir jų išlaikytinių srautus.
               Graikijos valdžios institucijos turėtų atlikti išsamų poreikių vertinimą, t. y. įvertinti bendrą reikiamą priėmimo pajėgumą ir to pajėgumo pobūdį, ir, atsižvelgdamos į pokyčius, tą vertinimą nuolat atnaujinti. Graikijos valdžios institucijos taip pat turėtų užtikrinti veiksmingą nuolatinį visų priėmimo centrų, įskaitant migrantų antplūdžio valdymo centrus, valdymą ir koordinavimą ir tai, kad atsakingos ministerijos tam turėtų pakankamai išteklių.

      Galimybė pasinaudoti pirmosios instancijos prieglobsčio prašymo nagrinėjimo tvarka ir tam reikalingi ištekliai

               2.

               Graikija turėtų toliau stengtis užtikrinti, kad visi tarptautinės apsaugos prašytojai turėtų veiksmingą galimybę pasinaudoti prieglobsčio prašymo nagrinėjimo tvarka, ir tuo tikslu visų pirma:

                           a)

                           nustatyti, kiek darbuotojų Prieglobsčio tarnybai gali reikėti gaunamiems prieglobsčio prašymams išnagrinėti per Prieglobsčio procedūrų direktyvoje 2013/32/ES nustatytus terminus;

                           b)

                           skubiai aktyviau Prieglobsčio tarnyboje įdarbinti darbuotojų, kad tarnyba kuo greičiau galėtų veiksmingai ir laiku išnagrinėti visus tarptautinės apsaugos prašymus;

                           c)

                           įsteigti papildomus regioninius prieglobsčio biurus Lero ir Kretos (Heraklione) salose, Tesalijoje ir Epyre (Vole ir Janinoje), o šiuo metu Lero saloje ir Vakarų Graikijoje (Patruose) veikiančius prieglobsčio skyrius pertvarkyti į regioninius prieglobsčio biurus, kaip nustatyta teisės akte.

                     a punkte nurodytas poreikių vertinimas turėtų būti nuolat atnaujinamas, jame taip pat turėtų būti nurodyta informacija apie įdarbintų darbuotojų skaičių.

      Apeliacinė institucija

               3.

               Graikija turėtų toliau stengtis užtikrinti, kad visi tarptautinės apsaugos prašytojai galėtų naudotis veiksminga teisine gynyba, visų pirma užtikrindama:

                           a)

                           visišką naujosios Apeliacinės institucijos veikimą, tuo tikslu įsteigdama reikiamą skaičių apeliacinių komitetų;

                           b)

                           kad Apeliacinėje institucijoje ir komitetuose būtų pakankamai žmogiškųjų išteklių visiems neišnagrinėtiems ir būsimiems apeliaciniams skundams, įskaitant skundus remiantis ES ir Turkijos pareiškimu, išnagrinėti;

                           c)

                           kad kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2016 m. pabaigos būtų išnagrinėti visi neišnagrinėti prašymai atlikti administracinių sprendimų dėl tarptautinės apsaugos prašymų teisminę peržiūrą.

                     Graikijos valdžios institucijos, remdamosi išsamiu ir nuolat atliekamu poreikių vertinimu, turėtų nustatyti, kiek reikės apeliacinių komitetų, veikiančių prie naujosios Apeliacinės institucijos, visiems tarptautinės apsaugos prašytojų pateiktiems apeliaciniams skundams išnagrinėti ir žmogiškųjų išteklių, kad tie komitetai galėtų toliau sklandžiai veikti.

      Teisinė pagalba

               4.

               Graikija turėtų užtikrinti, kad teisinė sistema, susijusi su galimybe gauti nemokamą teisinę pagalbą, būtų veiksminga praktiškai ir kad visiems prieglobsčio prašytojams būtų teikiama būtina teisinė pagalba, susijusi su administracinių sprendimų dėl tarptautinės apsaugos prašymų teismine peržiūra. Visų pirma Graikija turėtų:

                           a)

                           veiksmingai įgyvendinti ministerijos sprendimą dėl nemokamos teisinės pagalbos paslaugų teikimo;

                           b)

                           skubiai parengti registruotųjų teisininkų, galinčių teikti šias paslaugas Graikijoje prašytojams apeliacinio skundo teikimo etape, sutartį.

      Požiūris į nelydimus nepilnamečius ir pažeidžiamus asmenis vykstant prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūrai

               5.

               Graikija turėtų užtikrinti, kad būtų nustatyta tinkama pažeidžiamų prašytojų, įskaitant nelydimus nepilnamečius, tapatybės nustatymo ir elgesio su jais tvarka. Visų pirma Graikija turėtų:

                           a)

                           skubiai nustatyti tinkamą globos tvarką; tai ji turėtų padaryti priimdama būtiną Prezidento dekretą dėl atitinkamų Įstatymo Nr. 4375/2016 nuostatų įgyvendinimo;

                           b)

                           nustatyti, kiek darbuotojų reikia Priėmimo direktoratui ir Nelydimų nepilnamečių apsaugos departamentui, kad pagal prieglobsčio acquis būtų galima skubiai teikti būtinas garantijas, susijusias su šeimos paieška, ir užtikrinti atstovavimą pagal įstatymą, ir tuos darbuotojus pasamdyti;

                           c)

                           užtikrinti, kad prašytojų, turinčių specialių procedūrinių ir priėmimo poreikių, nustatymo tvarka būtų praktiškai įgyvendinama, kad šiems prašytojams būtų teikiama būtina psichologinė ir socialinė pagalba, visų pirma tais atvejais, kai jie galėjo būti nukentėję nuo seksualinio smurto, išnaudojimo ar prekybos žmonėmis.

      ES lėšų naudojimas įgyvendinant nacionalines programas

               6.

               Graikija turėtų užtikrinti, kad būtų panaudotos visos gausiai skiriamos ES lėšos, visų pirma nedelsdama sutelkti išteklius, skirtus pagal PMIF ir VSF lėšomis finansuojamas nacionalines programas, ir ieškoti galimybių gauti papildomų lėšų iš struktūrinių fondų. Tokiomis aplinkybėmis Graikija turėtų skubiai baigti vykdomą nacionalinių programų peržiūrą, kuria siekiama programas geriau suderinti su naujais prioritetais, ir nedelsdama pranešti apie baigtą oficialų naujosios atsakingos institucijos paskyrimą pagal teisės aktuose nustatytus reikalavimus.

      Ataskaitų apie veiksmus, kurių imtasi, teikimas

               7.

               Graikijos prašoma iki 2016 m. spalio 31 d. pateikti ataskaitą, kurioje būtų apžvelgta pažanga, padaryta įgyvendinant šią ir 2016 m. vasario 10 d. bei birželio 15 d. rekomendacijas. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti aprašyti veiksmai, kurių imtasi šioje rekomendacijoje nurodytiems likusiems trūkumams ištaisyti, įskaitant tai, kaip Graikijos valdžios institucijos užtikrino arba planuoja užtikrinti būtinus žmogiškuosius ir materialinius išteklius, nurodytus šios rekomendacijos 1–5 punktuose. Šiose ataskaitose taip pat turėtų būti aprašytas šios rekomendacijos 1–3 punktuose nurodytas nuolat atliekamas poreikių vertinimas. Ataskaitoje taip pat turėtų būti pateikta ši informacija:

                           a)

                           bendros esamos ir planuojamos nuolatinės ir laikinos galimybės priimti tarptautinės apsaugos prašytojus ir tų galimybių pobūdis;

                           b)

                           bendras pirmąja instancija nagrinėjamų prieglobsčio prašymų skaičius;

                           c)

                           išsamūs duomenys apie visus tiek naujųjų apeliacinių komitetų, tiek neišnagrinėtų atvejų apeliacinių komitetų nagrinėjamus apeliacinius skundus ir antrąja instancija priimtus sprendimus, įskaitant priimtinumo bylas;

                           d)

                           bendras esamų ir planuojamų darbuotojų, nagrinėjančių Prieglobsčio tarnyboje užregistruotus prieglobsčio prašymus ir dirbančių Priėmimo direktorate, skaičius ir

                           e)

                           bendras esamas ir planuojamas darbuotojų ir komitetų, kurie Apeliacinės institucijos pastangomis laipsniškai pradėjo veikti, skaičius.

      Priimta Briuselyje 2016 m. rugsėjo 28 d.

            Komisijos vardu

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Komisijos narys

      (1)  M.S.S prieš Belgiją ir Graikiją (Nr. 30696/09) ir NS prieš Secretary of State for the Home Department, C-411/10 ir C-493/10.

      (2)  2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 343/2003 nustatantis valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (OL L 50, 2003 2 25, p. 1), pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 604/2013.

      (3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (OL L 180, 2013 6 29, p. 31).

      (4)  2016 m. rugsėjo 12 d. FRONTEX duomenys.

      (5)  2016 m. kovo 18 d. ES ir Turkijos pareiškimas.

      (6)  Žr. Komisijos parengtas ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimo pažangos ataskaitas http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm.

      (7)  http://www.media.gov.gr/index.php, žiūrėta 2016 m. rugsėjo 27 d.

      (8)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Šeštoji perkėlimo Europos Sąjungoje ir perkėlimo į Europos Sąjungą ataskaita“, COM(2016) [636] final.

      (9)  2016 m. vasario 10 d. Komisijos rekomendacija Graikijos Respublikai dėl skubių priemonių, kurių turi imtis Graikija, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Reglamentą (ES) Nr. 604/2013 (C(2016) 871 final).

      (10)  2016 m. birželio 15 d. Komisijos rekomendacija Graikijos Respublikai dėl skubių priemonių, kurių turi imtis Graikija, kad būtų atnaujintas perdavimas pagal Reglamentą (ES) Nr. 604/2013 (C(2016) 3805 final).

      (11)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/EN-01.08.2016-Press-Release-end-pre-registration.pdf.

      (12)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/Preregistration-data_template_5_EN_EXTERNAL.pdf.

      (13)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (OL L 180, 2013 6 29, p. 60).

      (14)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/33/ES, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (OL L 180, 2013 6 29, p. 96).

      (15)  „Įstatymas Nr. 4375/2016 dėl Prieglobsčio tarnybos, Apeliacinės institucijos ir Priėmimo ir identifikavimo tarnybos struktūros ir veikimo, Bendrojo priėmimo sekretoriato įsteigimo, 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (nauja redakcija) ir kitų nuostatų perkėlimo į Graikijos nacionalinę teisę“, galima rasti adresu http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Kad Graikijos valdžios institucijos galėtų įgyvendinti visą įstatymą, reikia priimti įgyvendinimo aktus, t. y. ministerijos arba kartu su ministerija priimamus sprendimus.

      (16)  http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (17)  https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (18)  http://www.media.gov.gr/index.php.
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1.
   Šie laikini neatidėliotinos pagalbos centrai ir nuolatiniai priėmimo centrai įsteigti Egėjo jūros salose migrantų antplūdžio vietose ir žemyninėje šalies dalyje.

      (19)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (20)  Nors pirmumas bus teikiamas perkėlimo reikalavimus atitinkantiems prašytojams, ši veikla bus naudinga ir tarptautinės apsaugos prašytojams, laukiantiems, kol pagal Dublino reglamentą galės prisijungti prie savo šeimos narių, esančių kitoje ES valstybėje narėje, taip pat prieglobsčio Graikijoje prašantiems asmenims, visų pirma priskiriamiems prie pažeidžiamųjų kategorijos, įskaitant nelydimus ir atskirtus vaikus, asmenis su negalia, vyresnio amžiaus asmenis, vienišus tėvus ar motinas, sergančiuosius lėtinėmis ligomis, nėščiąsias ir kt.

      (21)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (22)  Įstatymo Nr. 4375/2016 1 straipsnio 3 dalis.

      (23)  Įstatymo Nr. 4375/2016 22 straipsnio 3 dalis.

      (24)  Prezidento dekreto Nr. 114/2010 28 straipsnis.

      (25)  Dotacijų susitarimas pasirašytas 2016 m. liepos 15 d.

      (26)  Ministerijos sprendimas 1982/16.2.2016 (Oficialusis leidinys, B' 335).

      (27)  „Human Rights Watch“, „Why Are You Keeping Me Here?“ („Kodėl mane čia laikote?“), 2016 m. rugsėjo mėn. https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

      (28)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Grįžimas prie Šengeno erdvės nuostatų. Veiksmų planas“, COM(2016) 120 final, 2016 m. kovo 4 d.

      (29)  COM(2016) 270 final.


title: 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Čekijos konvergencijos programos

text:
               18.8.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 299/23

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2016 m. liepos 12 d.
   dėl 2016 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Čekijos konvergencijos programos
   (2016/C 299/06)
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,
   atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,
   atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,
   atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,
   atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,
   kadangi:

               (1)

               2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą.

               (2)

               2016 m. Čekijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Čekijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir Čekijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (3)

               2016 m. gegužės 11 d. Čekija pateikė 2016 m. konvergencijos programą, o gegužės 12 d. – 2016 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (4)

               į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje (3), Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

               (5)

               šiuo metu Čekijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas šiek tiek pablogės iki -0,6 % BVP 2016 m. ir nuo 2017 m. iš esmės stabilizuosis ties -0,5 % BVP. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinio deficito – ir toliau bus laikomasi per visą programos laikotarpį. Stabilumo programoje numatoma, kad 2016 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 41,1 %, o po to palaipsniui mažės ir 2019 m. sieks 39,3 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Pagal Komisijos 2016 m. pavasario prognozę numatoma, kad 2016 m. struktūrinis balansas bus -0,7 %, o 2017 m. jis bus -0,9 % BVP, t. y. vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas viršijamas. Galimi nuokrypiai ateityje būtų vertinami atsižvelgiant į reikalavimą išlaikyti vidutinio laikotarpio tikslo lygio struktūrinį balansą. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Čekija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (6)

               ilguoju laikotarpiu kyla vidutinė rizika Čekijos fiskaliniam tvarumui. Ją visų pirma lemia prognozuojamas su visuomenės senėjimu susijusių viešųjų išlaidų poveikis, daugiausia sveikatos priežiūros, bet taip pat ir pensijų srityse. Jeigu bus įgyvendintos neseniai priimtos arba planuojamos priemonės, skirtos pensijų sistemai iš dalies keisti, ilguoju laikotarpiu pablogės viešųjų finansų būklė. Pirma, 2016 m. vasario mėn. Vyriausybė priėmė teisės aktus, kuriais jai suteikiami įgaliojimai lanksčiau koreguoti pensijų indeksavimo mechanizmą. Antra, svarstomi pasiūlymai nustatyti teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus 65 m. ribą ir reguliarios pensinio amžiaus peržiūros mechanizmą. Šiuo metu neplanuojama ilginti teisės aktais nustatyto trumpo pensinio amžiaus. Kalbant apie sveikatos priežiūrą, susirūpinti verčia ir prognozuojamas ilgalaikių išlaidų padidėjimas. Čekijai kyla problemų gerinant sveikatos priežiūros sistemos valdymą ir išlaidų efektyvumą, nors šiuo metu vyksta skirtingi kelių priemonių įgyvendinimo proceso etapai. Rodikliai rodo, kad sunaudojama daug prekių ir paslaugų ir kad palyginti daug naudojamasi priežiūra ligoninėse, kuri yra daug brangesnė nei ambulatorinė priežiūra. Planuojant ir racionalizuojant stacionarinės priežiūros pajėgumus veiksmingai nepanaudojami turimi medicininiai duomenys. Peržiūrima priežiūros ligoninėse išlaidų kompensavimo sistema, nes ji turi įvairių trūkumų, pavyzdžiui, apskaičiuojant orientacinius tarifus naudojamasi maža ligoninių imtimi. Dar nepakankamai išnaudojamos galimybės pagerinti ambulatorinės priežiūros koordinavimą, padidinti bendrosios praktikos gydytojų prevencinį vaidmenį ir apriboti nebūtiną naudojimąsi ambulatorinės priežiūros paslaugomis;

               (7)

               Čekijos fiskalinė sistema yra viena silpniausių Sąjungoje. 2015 m. vasario mėn. Vyriausybė patvirtino reformų dokumentų rinkinį, kuriuo šalinami pagrindiniai šios srities trūkumai, tačiau jį dar turi ratifikuoti Parlamentas. Dokumentų rinkiniu siekiama į nacionalinės teisės aktus perkelti Tarybos direktyvą 2011/85/ES (4). Siūloma reforma numatoma nustatyti griežtesnes išlaidų ribas ir jas tiesiogiai susieti su vidutinio laikotarpio biudžeto tikslu. Vykdant reformą, Vyriausybė privalėtų patvirtinti biudžetą, kuriuo apsaugomas viešųjų finansų tvarumas ilguoju laikotarpiu, ir būtų įsteigta nepriklausoma fiskalinė taryba, kad būtų stebimi viešieji finansai ir padidintas skaidrumas;

               (8)

               investicijos Čekijoje vis dar nesiekia ES vidurkio, vertinant vienam gyventojui tenkančią jų sumą, ir daugiausia yra sutelktos sostinės regione. Verslo aplinkos veiksmingumą vis dar mažina ir investuoti trukdo administracinės ir reguliavimo kliūtys. Yra konkrečių transporto ir energetikos infrastruktūros projektų įgyvendinimo trukdžių. Be to, ES fondų lėšos 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvo panaudojamos lėtai, daugiausia dėl sudėtingų procedūrų, valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų, viešojo pirkimo procedūrų neveiksmingumo ir projektų įgyvendinime dalyvaujančių įstaigų silpnų administracinių gebėjimų. Kalbant apie transporto infrastruktūrą, administracinės kliūtys, trukdančios investuoti, apima ilgas žemės naudojimo leidimų išdavimo procedūras ir vilkinimą, kurį lemia skundų nagrinėjimo procedūros Antimonopolinės politikos tarnyboje. Energijos vartojimo efektyvumo viešosios programos, skirtos energijos vartojimo intensyvumui sumažinti, yra suskaidytos ir neefektyvios išlaidų požiūriu. Esama požymių, kad energijos nesutaupoma tiek, kiek numatyta pagal nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planą. Paslaugų srityje pastebimas tam tikras reglamentavimo ribotumas. Tai visų pirma pasakytina apie tam tikrus atskirus profesinių paslaugų sektorius, kuriuose kliūtys pradėti teikti paslaugas ir jas teikti yra didesnės nei ES vidurkis. Tai, kad mažai naudojamasi kokybiškomis internetinėmis viešosiomis paslaugomis, taip pat kenkia verslo aplinkai ir rodo pasiūlos trūkumus. Teikiant e. valdžios paslaugas nepasinaudojama visomis technologinėmis galimybėmis siekiant, kad naudotojai įgytų daugiau patirties, o jų techninio sudėtingumo lygis vienas žemiausių Sąjungoje. Turimi įrodymai rodo, kad Čekijoje palyginti dažni mokesčių slėpimo atvejai. Šios problemos sprendimas, visų pirma PVM srityje – vienas iš svarbiausių politinės darbotvarkės uždavinių. Kita vertus, neplanuojama jokių priemonių, kad būtų sumažintos palyginti didelės išlaidos, siejamos su mokesčių mokėjimu, arba kad būtų supaprastinta mokesčių sistema. Mokesčių administratorius teikia ribotas paslaugas prieš pildant deklaracijas. Mokesčių mokėtojai nedaug naudojasi elektroninėmis deklaracijų pildymo sistemomis, nors PMV srityje padaryta tam tikra pažanga. Be to, atsižvelgiant į naujausias tarptautines ataskaitas, mokesčių surinkimo sąnaudos palyginti didelės. Didelės darbdavių mokamos socialinės įmokos didina bendrą aukštą darbo jėgos apmokestinimo lygį, o apmokestinimo diversifikavimas pereinant prie kitų sričių, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto, mokesčių yra ribotas;

               (9)

               nemažai rodiklių rodo didelius viešojo administravimo trūkumus. Padaryta tam tikra pažanga priimant 2015 m. kovos su korupcija plane numatytas teisėkūros ir neteisėkūros priemones. 2015 m. lapkričio mėn. Parlamentas patvirtino Sutarčių registro įstatymą. Jį laiku įgyvendinus ir toliau plėtojant pagerėtų viešųjų konkursų skaidrumas ir išlaidų efektyvumas. Tačiau kai kurie pagrindiniai kovos su korupcija įstatymai, pavyzdžiui, Interesų konflikto įstatymo pataisos ir naujas Politinių partijų finansavimo įstatymas, vis dar nepriimti. Kai kurių priimtų priemonių vykdymą sunku užtikrinti ir jų poveikis ribotas, o nemažai planuojamų priemonių vis perkeliamos į kito laikotarpio veiksmų planą. Nepaisant pastangų šalinti Čekijos viešųjų pirkimų sistemos trūkumus, dar yra galimybių pagerinti jos rezultatus, susijusius su konkurencija, taigi ir ekonomiškai naudingiausiais pasiūlymais. Taip iš dalies yra dėl to, kad viešuosius pirkimus vykdantys specialistai nepakankamai gerai parengiami, o skiriant sutartis skiriama nepakankamai dėmesio kokybės kriterijams. Viešasis sektorius daug naudojasi nekonkurencingomis procedūromis ir turi nedaug galimybių pritraukti konkursų dalyvius, be to, retai taikomi grupiniai pirkimai. Vis dėlto tikimasi, kad naujai perkeltų direktyvų dėl modernizuotų viešųjų pirkimų procedūrų įgyvendinimas bus galimybė nustatyti strateginį įrodymais grindžiamą požiūrį į viešųjų pirkimų politiką, susijusį su profesionalumo didinimu, viešųjų pirkimų vykdymu grupėmis, didesniu dėmesiu kokybės kriterijams ir pirkimus vykdančių specialistų sąžiningumu;

               (10)

               pastaraisiais metais investicijos į MTTP smarkiai padidėjo, tačiau rezultatai vis dar menki, o MTTP infrastruktūros tvarumas verčia susirūpinti. Šiuo metu įgyvendinamos ilgai atidėliotos, tačiau esminės Čekijos mokslinių tyrimų sistemos valdymo reformos, visų pirma susijusios su vertinimu ir finansavimu. Esamas finansavimo mechanizmas yra nevientisas, nepakankamai derinami atitinkamų įstaigų veiksmai, neaiškiai pasiskirstyta atsakomybė ir prioritetai. Rengiama išsami su finansavimu siejama MTTP vertinimo sistema, tačiau pažanga lėta. Nedaug nuveikta siekiant padidinti akademinės ir verslo bendruomenių sąsajas. Šias sąsajas silpnina viešosioms mokslo tiriamosioms institucijoms taikoma vertinimo sistema, kurioje neatsižvelgiama į bendradarbiavimo su įmonėmis lygį;

               (11)

               2016 m. sausio mėn. Parlamentas priėmė aukštojo mokslo reformą. Vis dar būtina didinti mokytojo profesijos patrauklumą ir viena iš priežasčių tai daryti yra palyginti mažas atlyginimas, taip pat mokytojų bendruomenės senėjimas. Siekiant padidinti profesijos patrauklumą, rengiama nauja mokytojų ir pedagogų karjeros sistema, tačiau jos įgyvendinimas atidėtas. Mokymosi rezultatai apskritai geri, tačiau jie labai priklauso nuo besimokančio asmens socialinės ir ekonominės padėties. Prasti palankių sąlygų neturinčių grupių, visų pirma romų, mokymosi rezultatai yra akivaizdi problema. Apskaičiuota, kad labai didelė romų vaikų dalis nebaigia mokyklos. Daugelis romų vaikų išsilavinimą įgyja bendrojo švietimo sistemai nepriklausančiose mokyklose, todėl jų mokymosi standartai yra žemesni nei likusios gyventojų dalies vaikų. Mokytojams nesuteikiama pakankamai mokymosi galimybių, kad jie galėtų spręsti tokias problemas, o kvalifikacijos tobulinimo veikloje, susijusioje su mišrių grupių mokymu ir įtraukiu švietimu, dalyvauja nedidelė dalis mokytojų. Imtasi ir pradedama įgyvendinti nemažai teisėkūros ir administracinių priemonių, skirtų įtraukiam švietimui. Tikimasi, kad jos padės mažinti romų ir ne romų vaikų išsilavinimo ir mokymosi pasiekimų skirtumus. 2016 m. kovo mėn. Parlamentas priėmė Švietimo įstatymo pataisas, kuriomis nustatoma, kad privalomasis švietimas apima paskutinius ikimokyklinio ugdymo metus ir užtikrinama, kad mažesni vaikai turėtų teisę gauti vietą vaikų darželyje. Vis dėlto nelygybė švietimo sistemoje trukdo gerinti žmogiškojo kapitalo kokybę ir lemia prastesnius rezultatus darbo rinkoje vėliau;

               (12)

               darbo rinkos padėtis Čekijoje pagerėjo, tačiau tolesnis užimtumo didėjimas priklausys nuo didesnio nepakankamai atstovaujamų grupių dalyvavimo. Šioms grupėms priklauso mažų vaikų turinčios moterys, žemos kvalifikacijos darbuotojai ir romų bendruomenės nariai. Valstybinių užimtumo tarnybų informavimo gebėjimai, taip pat tinkama ir labai tikslingai vykdoma aktyvi darbo rinkos politika bei individualiai pritaikytos paslaugos padėtų padidinti pažeidžiamų grupių dalyvavimą. Dalyvauti darbo rinkoje mažų vaikų turinčioms moterims trukdo tai, kad nuolat trūksta nebrangių ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų, visų pirma skirtų vaikams iki trejų metų, ir tai, kad lankstus darbo grafikas taikomas ribotai. Pastaraisiais metais imtasi tam tikrų priemonių siekiant panaikinti šį trūkumą, tačiau dar galima nuveikti daug daugiau;

               (13)

               atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Čekija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

               (14)

               atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir mano (5), kad Čekija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto,

         REKOMENDUOJA Čekijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

               1.

               Imtis priemonių siekiant užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, atsižvelgiant į ateityje sveikatos priežiūros srityje kilsiančią riziką. Priimti teisės aktus, skirtus fiskalinei sistemai sustiprinti.

               2.

               Sumažinti reguliavimo ir administracines kliūtis, trukdančias investuoti, visų pirma transporto ir energetikos sektoriuose, ir padidinti galimybes naudotis e. valdžios paslaugomis. Priimti dar nepriimtas kovos su korupcija reformas ir pagerinti viešųjų pirkimų praktiką.

               3.

               Sustiprinti MTTP sistemos valdymą ir palengvinti sąlygas akademinei bendruomenei palaikyti ryšius su įmonėmis. Padidinti mokytojo profesijos patrauklumą ir imtis priemonių, kad būtų padidinta palankių sąlygų neturinčių vaikų, įskaitant romus, įtrauktis į bendrojo švietimo sistemos mokyklas ir ikimokyklinio ugdymo įstaigas. Panaikinti kliūtis nepakankamai atstovaujamoms grupėms, visų pirma moterims, aktyviau dalyvauti darbo rinkoje.

      Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         P. KAŽIMÍR

      (1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

      (2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

      (3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

      (4)  2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyva 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (OL L 306, 2011 11 23, p. 41).

      (5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


title: Europos centrinio banko rekomendacija 2004 m. liepos 30 d. skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Banca d'Italia išorės auditoriaus (ECB/2004/17)

text:
               10.8.2004

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 202/1

      EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA

   2004 m. liepos 30 d.
   skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Banca d'Italia išorės auditoriaus
   (ECB/2004/17)
   (2004/C 202/01)
   EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,
   atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 27.1 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Europos centrinio banko (ECB) ir Eurosistemos nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomas išorės auditorius, kurį rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba.

               (2)

               Dabartinio Banca d'Italia išorės auditoriaus įgaliojimai baigėsi ir nebus atnaujinami. Todėl nuo 2004 finansinių metų turi būti paskirtas išorės auditorius.

               (3)

               Banca d'Italia, vadovaudamasis savo viešųjų pirkimų teisės normomis, išrinko naują išorės auditorių, ir ECB mano, jog išrinktas auditorius atitinka būtinus reikalavimus.

               (4)

               Naujo išorės auditoriaus įgaliojimai suteikiami trijų metų laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas,

         PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
   Rekomenduojama skirti PricewaterhouseCoopers SpA Banca d'Italia išorės auditoriumi nuo 2004 finansinių metų trijų metų laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas.

      Priimta Frankfurte prie Maino, 2004 m. liepos 30 d.

            ECB pirmininkas

         Jean-Claude TRICHET


title: 2013 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacija dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo įvairiuose sektoriuose

text:
               4.12.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 354/1

         TARYBOS REKOMENDACIJA
   2013 m. lapkričio 26 d.
   dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo įvairiuose sektoriuose
   2013/C 354/01
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį kartu su 165 ir 168 straipsniais,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
   kadangi:

               (1)

               fizinis aktyvumas, įskaitant reguliarią sportinę veiklą ir fizinį lavinimą, yra labai svarbus visais gyvenimo etapais, dėl jo sumažėja rizika susirgti širdies ir kraujagyslių ligomis bei kai kurių rūšių vėžiu ir diabetu, pagerėja raumenų ir kaulų sistemos būklė ir kūno masės kontrolė, taip pat daromas teigiamas poveikis psichikos sveikatos ugdymui ir kognityviniams procesams. Remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) rekomendacijomis, fizinis aktyvumas yra svarbus visų amžiaus grupių asmenims, ypač vaikams, dirbantiesiems ir pagyvenusiems žmonėms;

               (2)

               fizinis aktyvumas, kuris yra tiesiogiai susijęs su sveiku gyvenimo būdu ir darbuotojų sveikata, padeda siekti svarbiausių strategijos „Europa 2020“ tikslų, visų pirma ekonomikos augimo, našumo ir sveikatos tikslų;

               (3)

               nors pastaraisiais metais kai kurių valstybių narių viešosios valdžios institucijos pradėjo labiau skatinti sveikatinamąjį fizinį aktyvumą, Sąjungoje fizinio neaktyvumo lygis yra neleistinai aukštas. Daugelis Europos piliečių nėra pakankamai fiziškai aktyvūs – 60 % niekada nesportuoja ir neatlieka fizinių pratimų arba tai daro retai. Neturintys palankių socialinių ir ekonominių sąlygų asmenys laisvalaikiu mažiau linkę užsiimti fizine veikla. Šiuo metu nėra jokių požymių, kad visos Sąjungos mastu tos neigiamos tendencijos keistųsi teigiama linkme;

               (4)

               visame pasaulyje dideles pajamas gaunančiose šalyse fizinis neaktyvumas įvardytas kaip labai svarbus rizikos veiksnys, lemiantis priešlaikinį mirtingumą ir ligas; dėl to kasmet vien tik PSO Europos regione miršta maždaug 1 milijonas žmonių. Turima nemažai duomenų apie nepakankamo fizinio aktyvumo neigiamą poveikį Sąjungoje ir apie dideles tiesiogines ir netiesiogines ekonomines sąnaudas, atsirandančias dėl nepakankamo fizinio aktyvumo ir susijusių sveikatos problemų, ypač atsižvelgiant į tai, kad daugumos Europos šalių visuomenė sparčiai senėja;

               (5)

               naujausi moksliniai tyrimai rodo, kad, nepriklausomai nuo fizinio aktyvumo įtakos, sėdimas gyvenimo būdas gali būti rizikos veiksnys, turintis padarinių sveikatai. Sąjungoje reikėtų atsižvelgti į šiuos duomenis svarstant tolesnius veiksmus šioje srityje;

               (6)

               fizinio aktyvumo lygis valstybėse narėse labai skiriasi. Kai kuriose valstybėse pasiekta didelės pažangos didinant piliečių, kurių fizinio aktyvumo lygis atitinka minimalų rekomenduojamą lygį, dalį, tačiau daugelyje kitų valstybių narių padėtis nepasikeitė arba net pablogėjo. Dabartinė politika iki šiol nepadarė lemiamo poveikio visos Sąjungos mastu mažinant fizinio neaktyvumo lygį. Yra daug sektinų pavyzdžių, kaip sėkmingai formuoti ir įgyvendinti sveikatinamojo fizinio aktyvumo politiką;

               (7)

               kūno kultūra mokykloje gali būti veiksminga priemonė informuotumui apie sveikatinamojo fizinio aktyvumo svarbą didinti, o mokyklas galima lengvai ir veiksmingai pasitelkti įgyvendinant veiklą šiuo atžvilgiu;

               (8)

               kai kurių sričių (ypač sporto ir sveikatos) politika gali padėti skatinti fizinį aktyvumą ir suteikti Sąjungos piliečiams naujų galimybių tapti fiziškai aktyviems. Norint visiškai išnaudoti šias galimybes ir taip padidinti fizinio aktyvumo lygį, skatinant sveikatinamąjį fizinį aktyvumą būtina vadovautis strateginiu tarpsektoriniu požiūriu ir į šią veiklą visais lygiais įtraukti visas susijusias ministerijas, įstaigas ir organizacijas, visų pirma sporto judėjimą, bei atsižvelgti į nuveiktą ir dabar vykdomą politinį darbą. Kad šis procesas pasistūmėtų į priekį, būtina turėti daugiau informacijos ir kokybiškesnių duomenų apie fizinio aktyvumo lygį ir sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo politiką; jie reikalingi norint įvertinti politiką, kad ateityje ji būtų plėtojama ir įgyvendinama veiksmingiau;

               (9)

               ES fizinio aktyvumo gairėse (toliau – ES FAG) (1), kurias Taryba ir Taryboje posėdžiavę valstybių narių vyriausybių atstovai nurodė savo 2012 m. lapkričio 27 d. išvadose (2) dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo, o Taryba nurodė savo išvadose „Sveikas senėjimas visą gyvenimą“ (3), propaguojamas tarpsektorinis požiūris, aprėpiantis visas temines sritis, kurios yra svarbios skatinant sveikatinamąjį fizinį aktyvumą;

               (10)

               2011 m. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ Komisija ir valstybės narės raginamos toliau siekti, remiantis ES FAG, kad būtų parengtos nacionalinės gairės, įskaitant peržiūros ir koordinavimo procesą, ir apsvarstyti galimybę parengti tos srities Tarybos rekomendaciją;

               (11)

               Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl 2011–2014 m. Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje (4) pripažinta, kad būtina stiprinti Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą keliose prioritetinėse su sportu susijusiose srityse, įskaitant sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimą. 2012 m. liepos mėn. Sporto, sveikatos ir dalyvavimo ekspertų grupė, įsteigta 2011 m. viduryje to darbo plano kontekste, išreiškė paramą naujai Sąjungos sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo iniciatyvai;

               (12)

               2012 m. lapkričio 27 d. Tarybos išvadose dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo pripažinta, kad būtina Sąjungos lygiu imtis tolesnių veiksmų, o Komisija paraginta pateikti pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos, į kurią būtų įtraukta negriežta stebėsenos sistema, grindžiama rodikliais, apimančiais ES FAG temines sritis,

         REKOMENDUOJA, kad valstybės narės:

               1)

               plėtodamos tarpsektorinį požiūrį, aprėpiantį sporto, sveikatos, švietimo, aplinkos ir transporto sritis (atsižvelgiant į ES FAG) ir kitus susijusius sektorius, bei atsižvelgdamos į nacionalinius ypatumus siektų veiksmingos sveikatinamojo fizinio aktyvumo politikos. Tai turėtų apimti:

                           a)

                           laipsnišką nacionalinių strategijų ir tarpsektorinės politikos, skirtos sveikatinamajam fiziniam aktyvumui skatinti, plėtojimą ir įgyvendinimą atsižvelgiant į nacionalinės teisės aktus ir praktiką;

                           b)

                           prireikus nustatymą veiksmų plane, kokių konkrečių veiksmų reikia toms strategijoms ar politikai įgyvendinti;

               2)

               stebėtų fizinio aktyvumo lygį ir sveikatinamojo fizinio aktyvumo politiką naudojantis negriežta stebėsenos sistema (5) bei priede nustatytais rodikliais, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes;

               3)

               per šešis mėnesius nuo šios rekomendacijos priėmimo paskirtų nacionalinius sveikatinamojo fizinio aktyvumo ryšių punktus (6) (atsižvelgiant į nacionalinės teisės aktus ir praktiką), kurie teiktų su minėta stebėsenos sistema susijusią paramą, ir informuotų Komisiją apie tokių punktų paskyrimą.
               Nacionaliniai sveikatinamojo fizinio aktyvumo ryšių punktai visų pirma bus įgalioti koordinuoti stebėsenos sistemai skirtų duomenų apie fizinį aktyvumą teikimo procesą; tie duomenys turėtų būti įtraukiami į veikiančią PSO Europos duomenų apie mitybą, nutukimą ir fizinį aktyvumą bazę (NOPA); jie taip pat turėtų sudaryti palankesnes sąlygas tarpžinybiniam bendradarbiavimui sveikatinamojo fizinio aktyvumo politikos klausimais;

               4)

               glaudžiai bendradarbiautų tarpusavyje ir su Komisija per atitinkamas Sąjungos lygmens struktūras, susijusias su sportu ir sveikata ir sudarančias glaudesnio politikos koordinavimo pagrindą, nuolat keičiantis informacija ir geriausios sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo praktikos pavyzdžiais.

         RAGINA Komisiją:

               1)

               padėti valstybėms narėms priimti nacionalines strategijas, plėtoti tarpsektorinį požiūrį į sveikatinamojo fizinio aktyvumo politiką ir įgyvendinti atitinkamus veiksmų planus sudarant palankesnes sąlygas keistis informacija ir gerosios praktikos pavyzdžiais, veiksmingai mokytis tarpusavyje, kurti tinklus ir nustatyti veiksmingus požiūrius į sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimą;

               2)

               remti sveikatinamojo fizinio aktyvumo stebėsenos sistemos kūrimo ir taikymo veiklą, remiantis priede išvardytais rodikliais, pasinaudojant esamomis šios srities stebėsenos ir duomenų rinkimo formomis ir kuo daugiau panaudojant turimą informaciją ir duomenis, ir tuo tikslu imtis šių veiksmų:

                           a)

                           padedant mokslo srities ekspertams tikslingai remti gebėjimų stiprinimo ir nacionalinių sveikatinamojo fizinio aktyvumo ryšių punktų ir, prireikus, kitų atitinkamų viešųjų valdžios institucijų atstovų mokymo, be kita ko, duomenų rinkimo proceso tikslais, veiklą;

                           b)

                           ištirti galimybes surinktus duomenis panaudoti šioje stebėsenos sistemoje kas trejus metus rengiant Europos fizinio aktyvumo lygio statistiką;

                           c)

                           teikti paramą PSO, kad būtų tobulinami NOPA duomenų bazės fizinio aktyvumo srities aspektai ją pritaikant prie priede nustatytos stebėsenos sistemos;

                           d)

                           teikti paramą PSO ir glaudžiai su ja bendradarbiauti rengiant ir skelbiant konkrečioms šalims skirtas sveikatinamojo fizinio aktyvumo apžvalgas ir sveikatinamojo fizinio aktyvumo tendencijų analizę;

               3)

               kas trejus metus teikti ataskaitą apie šios rekomendacijos įgyvendinimo pažangą, remiantis informacija, teikiama pagal stebėsenos sistemoje numatytą ataskaitų teikimo tvarką, ir kita valstybių narių pateikta susijusia informacija apie sveikatinamojo fizinio aktyvumo politikos rengimą ir įgyvendinimą, ir įvertinti šios rekomendacijos pridėtinę vertę.

      Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 26 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         D. A. BARAKAUSKAS

      (1)  ES fizinio aktyvumo gairės, kurios palankiai įvertintos 2008 m. lapkričio mėn. įvykusio už sportą atsakingų ES ministrų neformalaus posėdžio pirmininkaujančios valstybės narės parengtose išvadose.

      (2)  OL C 393, 2012 12 19, p. 22.

      (3)  OL C 396, 2012 12 21, p. 8.

      (4)  OL C 162, 2011 6 1, p. 1.

      (5)  Stebėsenos sistemoje bus numatyti minimalūs reikalavimai teikti ataskaitas apie bendrus sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo aspektus, už kuriuos gali būti atsakingos visos valstybės narės. Sistema bus įgyvendinama palaikant glaudžią sinergiją ir glaudžiai bendradarbiaujant su PSO, taip išvengiant renkamų duomenų dubliavimosi.

      (6)  Ryšių punktas bus pagrindinis kontaktinis subjektas valstybėje narėje, teiksiantis informaciją ir duomenis pagal priede pateiktą rodiklių lentelę; tai bus klausimyno, kurį ryšių punktams pateiks PSO, dalis.

      PRIEDAS
      Siūlomi rodikliai, skirti sveikatinamojo fizinio aktyvumo lygiui ir sveikatinamojo fizinio aktyvumo politikai ES įvertinti, atsižvelgiant į ES fizinio aktyvumo gaires (toliau – ES FAG) (1)

                  ES FAG teminės sritys

                  Siūlomi rodikliai ir kintamieji/vienetai

                  Turimi duomenys

                  Tarptautinės fizinio aktyvumo rekomendacijos ir gairės
                  (1–2 ES FAG)

                              1.

                              Nacionalinė rekomendacija dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo
                              taip/ne

                      (5)

                              2.

                              Suaugusieji, kurių sveikatinamojo fizinio aktyvumo lygis atitinka PSO rekomenduojamą minimalų lygį arba lygiavertes nacionalines rekomendacijas
                              Suaugusiųjų, kurie per savaitę ne mažiau nei 150 minučių skiria vidutinio intensyvumo fizinei veiklai arba ne mažiau nei 75 minutes – didelio intensyvumo fizinei veiklai, arba lygiaverčiam deriniui, procentinė dalis

                      (5)

                              3.

                              Vaikai ir paaugliai, kurių sveikatinamojo fizinio aktyvumo lygis atitinka PSO rekomenduojamą minimalų lygį arba lygiavertes nacionalines rekomendacijas
                              Vaikų ir paauglių, kurie kiekvieną dieną arba bent 5 dienas per savaitę skiria ne mažiau nei 60 minučių vidutinio-didelio intensyvumo fizinei veiklai, procentinė dalis

                      (5)

                  Tarpsektorinis požiūris
                  (3–5 ES FAG)

                              4.

                              Nacionalinis sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo veiksmų koordinavimo mechanizmas
                              Taip/ne; jei taip, pateikti papildomos informacijos

                      (5)

                              5.

                              Konkrečiai sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimui skirtas finansavimas
                              Pagal sektorius (sveikata, sportas, transportas ir t. t.):

                                          —

                                          visas finansavimas,

                                          —

                                          vienam gyventojui,

                                          —

                                          bendrasis vidaus produktas vienam gyventojui, išreikštas perkamosios galios paritetais, EUR

                      (2)

                  Sportas
                  (6–13 ES FAG)

                              6.

                              Nacionalinė sporto visiems politika ir (arba) veiksmų planas
                              taip/ne; jei taip, pateikti papildomos informacijos

                      (5)

                              7.

                              Į sveikatą orientuoti sporto klubai (Programa „Sport Clubs for Health“)
                              Gairių, parengtų remiantis Europos skatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo tinklo (HEPA Europe)/Tarptautinės sporto visiems asociacijos (TAFISA) projektu, įgyvendinimas: taip/ne; jei taip, pateikti aprašymą

                      (3)

                              8.

                              Struktūra, skirta geresnėms galimybėms palankių socialinių ir ekonominių sąlygų neturintiems asmenims naudotis laisvalaikio arba fizinio lavinimo infrastruktūra suteikti
                              Ar struktūra egzistuoja: taip/numatoma per ateinančius 2 metus/ne; jei taip, pateikti aprašymą

                      (4)

                              9.

                              Tikslinės grupės, įtrauktos į nacionalinę sveikatinamojo fizinio aktyvumo politiką
                              Pagal tikslines grupes (asmenų, kuriems ypač reikalingas fizinis aktyvumas, grupės (t. y. palankių socialinių ir ekonominių sąlygų neturinčių asmenų grupės, asmenys, kurių fizinio aktyvumo lygis yra žemas, pagyvenę žmonės, etninės mažumos ir t. t.))

                      (5)

                  Sveikata
                  (14–20 ES FAG)

                              10.

                              Fizinio aktyvumo ir sėdimo gyvenimo būdo stebėsena ir priežiūra
                              Fizinis aktyvumas ir sėdimas gyvenimo būdas įtraukti į nacionalinę sveikatos stebėsenos sistemą: taip/ne; jei taip, pateikti papildomos informacijos

                      (4)

                              11.

                              Sveikatos priežiūros specialistų atliekamas konsultavimas fizinio aktyvumo klausimais
                              Konsultavimas fizinio aktyvumo klausimais: taip/ne; jei taip, ar išlaidos padengiamos kaip pirminės sveikatos priežiūros paslaugų dalis: taip/ne

                      (4)

                              12.

                              Mokymas apie fizinį aktyvumą įtrauktas į sveikatos priežiūros specialistų rengimo programas

                                          —

                                          valandų skaičius slaugytojams, gydytojams,

                                          —

                                          privaloma ar neprivaloma,

                                          —

                                          aiškios vertinimo ir akreditavimo struktūros, skirtos dalyko mokymosi rezultatams atspindėti

                      (3)

                  Švietimas
                  (21–24 ES FAG)

                              13.

                              Kūno kultūra pradinėse ir vidurinėse mokyklose

                                          —

                                          valandų skaičius kiekviename mokyklos lygyje,

                                          —

                                          privaloma ar neprivaloma,

                                          —

                                          nacionalinis ar subnacionalinis reglamentavimas

                      (4)

                              14.

                              Fizinio aktyvumo skatinimo mokyklose planai
                              Ar yra nacionalinis ar subnacionalinis planas: taip/ne; jei taip, pateikti papildomos informacijos

                      (3)

                              15.

                              Sveikatinamasis fizinis aktyvumas kūno kultūros mokytojų rengimo programoje
                              Sveikatinamojo fizinio aktyvumo modulis numatytas kūno kultūros mokytojų rengimo programoje bakalauro ir (arba) magistro studijų lygiu: taip/ne; privaloma/neprivaloma

                      (3)

                              16.

                              Aktyvaus vykimo į mokyklą skatinimo planai
                              Nacionaliniai ar (atitinkamais atvejais) subnacionaliniai planai, kuriais skatinamas aktyvus vykimas į mokyklą (pvz., ėjimas pėsčiomis grupe, važiavimas dviračiu): taip/ne; jei taip, pateikti aprašymą

                      (4)

                  Aplinka, miestų planavimas, visuomenės sauga
                  (25–32 ES FAG)

                              17.

                              Važiavimo dviračiu/ėjimo pėsčiomis dažnumo lygis
                              Pagrindinė jūsų kasdienei veiklai naudojama transporto priemonė (automobilis, motociklas, viešasis transportas, ėjimas pėsčiomis, važiavimas dviračiu, kita)

                      (5)

                              18.

                              Europos gairės dėl laisvalaikio fiziniam aktyvumui skirtos infrastruktūros gerinimo
                              Europos gairės dėl laisvalaikio fiziniam aktyvumui skirtos infrastruktūros gerinimo sistemingai taikomos planuojant, diegiant ir valdant infrastruktūrą:
                              taip/numatoma per ateinančius 2 metus/ne

                      (3)/ (4)

                  Darbo aplinka
                  (33–34 ES FAG)

                              19.

                              Aktyvaus vykimo į darbą skatinimo planai
                              Ar yra nacionalinis ar (atitinkamais atvejais) subnacionalinis bendrovėms ar darbuotojams skirtas paskatų planas, kuriuo skatinama aktyviai vykti į darbą (pvz., pėsčiomis, dviračiu): taip/ne; jei taip, pateikti aprašymą

                      (4)

                              20.

                              Fizinio aktyvumo darbo vietoje skatinimo planai
                              Ar yra nacionalinis ar (atitinkamais atvejais) subnacionalinis bendrovėms skirtas paskatų planas, kuriuo skatinamas fizinis aktyvumas darbo vietoje (pvz., sporto salės, dušai, laiptai ir t. t.): taip/ne

                      (4)

                  Vyresnio amžiaus žmonės
                  (35–37 ES FAG)

                              21.

                              Bendruomenės veiksmų, skirtų vyresnio amžiaus asmenų fiziniam aktyvumui skatinti, planai
                              Ar yra bendruomenės veiksmų, skirtų vyresnio amžiaus asmenų fiziniam aktyvumui skatinti, planai: taip/ne; jei taip, pateikti aprašymą

                      (4)

                  Rodikliai/vertinimas
                  (38 ES FAG)

                              22.

                              Nacionalinė sveikatinamojo fizinio aktyvumo politika, įskaitant vertinimo planą
                              Iš nacionalinės sveikatinamojo fizinio aktyvumo politikos y sričių (sportas, sveikata, transportas, aplinka, pagal sektorius) x srityse aiškiai ketinama atlikti vertinimą arba yra tokio vertinimo planas

                      (5)

                  Visuomenės informavimas
                  (39 ES FAG)

                              23.

                              Vykdoma nacionalinė informavimo apie fizinį aktyvumą kampanija
                              Taip/ne; jei taip, pateikti aprašymą

                      (4)

         (1)  Informacija ir duomenys, kuriuos valstybėms narėms rekomenduojama teikti pagal negriežtą stebėsenos sistemą, ilgainiui turėtų patobulėti. Prie tos sistemos siūloma prisidėti šioje rekomendacijoje numatyta bendradarbiavimo ir gebėjimų stiprinimo veikla.

         (2)  duomenys dar nesurinkti.

         (3)  duomenys dar nesurinkti, bet planuojama juos surinkti NOPA duomenų bazėje.

         (4)  turima duomenų (t. y. jie yra įtraukti į šalių šablonus arba yra kituose prieinamuose šaltiniuose), bet jie dar nepatvirtinti, arba juos reikia atnaujinti.

         (5)  turima duomenų ir jie patvirtinti NOPA duomenų bazėje.