               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 09 25
            COM(2020) 582 final
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Liberijos Respublikos Vyriausybe dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo sudarymo
            {SWD(2020) 196 final} - {SWD(2020) 197 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Komisija siūlo derėtis dėl naujo protokolo, kuris atitiktų dabartines valstybių narių laivyno galimybes bei poreikius ir derėtų su Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) bei 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadomis dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Europos Sąjunga ir Liberijos Respublikos Vyriausybė sudarė tausios žvejybos partnerystės susitarimą (toliau – TŽPS)
                     1
                   ir šis pradėtas taikyti nuo 2015 m. gruodžio 9 d.
                     2
                   Jo įgyvendinimo protokolas nustos galioti 2020 m. gruodžio 8 d. Šiame protokole nustatytos Sąjungos laivynui suteiktos žvejybos galimybės ir atitinkamas Sąjungos ir laivų savininkų mokamas finansinis įnašas.

                  Protokole nustatyta, kad pirmaisiais metais iš ES biudžeto skiriama 357 500 EUR, antraisiais, trečiaisiais ir ketvirtaisiais metais – 325 000 EUR, o penktaisiais metais – 292 500 EUR finansinė kompensacija už teisę sužvejoti orientacinį 6 500 tonų per metus kiekį. ES laivų savininkai taip pat moka leidimų mokesčius, kurių suma apskaičiuojama remiantis protokole nustatytomis paskirtų kvotų kainomis. Be to, protokolo penkerių metų galiojimo laikotarpiu iš ES biudžeto kasmet skiriama 1 625 000 EUR Liberijos Respublikos žvejybos sektoriaus politikai remti.

               Su Liberijos Respublika sudarytame TŽPS nustatytos tikslinės tunų ir toli migruojančių rūšių žuvų žvejybos galimybės, skirtos dviejų valstybių narių – Ispanijos ir Prancūzijos – ES laivams. Su Liberijos Respublika sudarytas TŽPS yra gerai išplėtoto dvišalių TŽPS su vakarų ir centrinės Afrikos šalimis, būtent – Dramblio Kaulo Krantu, Gambija, Maroku, Mauritanija, San Tome ir Prinsipe, Senegalu ir Žaliuoju Kyšuliu, tinklo dalis.

               TŽPS padeda tarptautiniu mastu propaguoti BŽP tikslus užtikrinant, kad Sąjungos žvejybos veikla, vykdoma ne jos vandenyse, būtų grindžiama tokiais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę. Be to, TŽPS padeda stiprinti ES ir jos partnerių mokslinį bendradarbiavimą, didinti skaidrumą ir tvarumą, kad būtų geriau valdomi žvejybos ištekliai. TŽPS stiprina valdymą, nes juos įgyvendinant remiama nacionalinių ir užsienio laivynų veiklos stebėsena, kontrolė bei priežiūra ir teikiamas finansavimas kovai su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba, taip pat jie padeda tvariai plėtoti vietos žvejybos sektorių.

               TŽPS padeda stiprinti Europos Sąjungos kaip Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) – pagal tarptautinę teisę įsteigtos institucijos, kurios tikslas – regione išsaugoti ir valdyti toli migruojančių žuvų rūšių išteklius, – narės poziciją.

                  •
                        Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Derybos dėl naujojo protokolo su Liberijos Respublika atitinka ES išorės veiksmus, susijusius su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybėmis ir ypač su Sąjungos siekiamais demokratinių principų taikymo ir žmogaus teisių gynimo tikslais.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Teisinis sprendimo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktos dalies (Sąjungos išorės veiksmai) V antraštinės dalies (Tarptautiniai susitarimai) 218 straipsnio 3 ir 4 dalys, kuriose nustatyta derybų dėl ES susitarimų su trečiosiomis šalimis ir šių susitarimų sudarymo tvarka.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Netaikoma. Kompetencija išimtinė.

               •Proporcingumo principas

                  Šis sprendimas yra proporcingas siekiamam tikslui.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Priemonė numatyta SESV 218 straipsnio 3 ir 4 dalyse.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  2019–2020 m. Komisija atliko ES ir Liberijos TŽPS dabartinio protokolo ex post vertinimą ir galimo protokolo atnaujinimo ex ante vertinimą. Vertinimo išvados išdėstytos atskirame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente
                     3
                  .

                  Vertinime padaryta išvada, kad ES žvejybos pramonė (susijusi su tunų rūšimis) yra itin suinteresuota vykdyti veiklą Liberijos žvejybos zonoje ir akivaizdu, kad protokolo atnaujinimas yra labiausiai pageidautinas pasirinkimas. Jo neatnaujinus ES netektų priemonės, galinčios patenkinti įvairių suinteresuotųjų šalių poreikius, o kartu ir jos pačios poreikį stiprinti pasaulinį vandenynų valdymą rytinėje Atlanto vandenyno dalyje, pasinaudojant daugiašale ICCAT sistema.

                  Liberijai ES veiksmai suteikia pridėtinės vertės: keleriems metams užtikrinamos biudžeto pajamos, sudaromos sąlygos bendradarbiauti naudojantis oficialia sektorių dialogui ir tiesioginiam keitimuisi informacija su ES skirta platforma ir dalyvauti ES veiklos bendros stebėsenos ir kontrolės sistemoje. TŽPS prisideda prie atsakingos žvejybos praktikos skatinimo ir suteikia galimybę naudotis specialia sektorinės paramos biudžeto eilute, skirta finansinei paramai Liberijai įgyvendinant nacionalinę žuvininkystės politiką.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Atliekant vertinimą konsultuotasi su valstybėmis narėmis, pramonės atstovais ir tarptautinėmis pilietinės visuomenės organizacijomis, taip pat su Liberijos žuvininkystės administracija ir pilietine visuomene. Konsultuotasi ir Tolimojo plaukiojimo laivyno patariamoje taryboje.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Į TŽPS·įtraukta nuostata dėl žmogaus teisių ir demokratijos principų pažeidimų pasekmių.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Naujojo protokolo poveikis biudžetui – Liberijai turės būti sumokėtas finansinis įnašas, kuris yra suderinamas su dabartine daugiamete finansine programa ir visų pirma su TŽPS skirtais biudžeto asignavimais
                     4
                  . Metinės įsipareigojimų ir mokėjimų sumos, įskaitant rezervo eilutę, skirtą metų pradžioje nespėjusiems įsigalioti pasiūlymams, nustatomos pagal kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               2017 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimu 2017/C 169/12
                  5
               , vadovaujantis 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/2008, kuriuo nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, Liberijos Respublikai buvo pranešta, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba. Derybos dėl Europos Sąjungos ir Liberijos Respublikos Vyriausybės TŽPS protokolo sudarymo prasidės tik kai Komisijos sprendimas 2017/C 169/12 bus panaikintas.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Komisija rekomenduoja Tarybai:

                  – įgalioti ją pradėti ir vesti derybas su Liberijos Respublikos Vyriausybe dėl TŽPS naujo protokolo sudarymo;

                  – paskirti ją ES derybininke šiuo klausimu;

                  – nurodyti jai šias derybas vesti konsultuojantis su specialiuoju komitetu, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo;

                  – patvirtinti prie šios rekomendacijos pridedamus derybinius nurodymus.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Liberijos Respublikos Vyriausybe dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)siekiant sudaryti naują Europos Sąjungos ir Liberijos Respublikos Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo
                  6
                protokolą, turėtų būti pradėtos derybos;

               (2)2017 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimu 2017/C 169/12, vadovaujantis 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/2008, kuriuo nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, Liberijos Respublikai buvo pranešta, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba. Derybos dėl Europos Sąjungos ir Liberijos Respublikos Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo sudarymo prasidės tik kai Komisijos sprendimas 2017/C 169/12
                  7
                bus panaikintas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis su Liberijos Respublikos Vyriausybe dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo naujo protokolo.

               Šias derybas Komisija pradės, kai bus panaikintas Sprendimas 2017/C 169/12.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su Tarybos išorės žuvininkystės politikos darbo grupe.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 177, 2016 7 1.

                     (2)

                        OL L 328, 2015 12 12, p. 3–43.

                     (3)

                        SWD(2020) 196.

                     (4)

                        Plg. 40 skyrių (rezervo eilutė 40 02 41) pagal tarpinstitucinį susitarimą dėl daugiametės finansinės programos (2013/C 373/01).

                     (5)

                        2017/C 169/12, OL 169/11, 2017 5 30, p. 11–16.

                     (6)

                        Europos Sąjungos ir Liberijos Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimas(OL L 328, 2015 12 12, p. 3).

                     (7)

                        2017 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimas dėl pranešimo Liberijos Respublikai, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (OL C 169, 2017 5 30, p. 11).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 09 25
            COM(2020) 582 final
            PRIEDAS
            prie Rekomendacijos dėl
            TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu pradėti derybas su Liberijos Respublikos Vyriausybe dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo sudarymo
            {SWD(2020) 196 final} - {SWD(2020) 197 final}

               PRIEDAS

               Derybiniai nurodymai dėl Europos Sąjungos ir Liberijos Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo naujo protokolo

               Derybų tikslas – sudaryti Europos Sąjungos ir Liberijos Respublikos Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolą laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos
                  1
                ir 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų
                  2
                dėl 2011 m. liepos 13 d. Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  3
               .

               Naujuoju protokolu siekdama skatinti tausią ir atsakingą žvejybą, Komisija šiose derybose sieks tokių tikslų:

               ·Sąjungos laivyno laivams užtikrinti prieigą prie Liberijos Respublikos žvejybos zonos ir gauti reikalingus leidimus vykdyti žvejybos veiklą toje zonoje;

               ·deramai atsižvelgti į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas ir atitinkamus regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) patvirtintus valdymo planus, kad būtų užtikrintas ir padidintas žvejybos veiklos, kuri orientuojama tik į esamus perviršinius išteklius, aplinkosauginis tvarumas, atsižvelgiant į vietos laivyno žvejybos pajėgumus ir kartu atkreipiant ypatingą dėmesį į tai, jog atitinkami ištekliai yra bendri;

               ·tais atvejais, kai tokie ištekliai domina ir kitus užsienio laivynus, siekti gauti tinkamą Sąjungos laivyno interesus atitinkančią jų dalį;

               ·užsitikrinti, kad išteklių naudojimo galimybės būtų grindžiamos buvusia ir numatoma būsima Sąjungos laivyno veikla tame regione, atsižvelgiant į turimus naujausius ir geriausius mokslinius vertinimus;

               ·tęsti dialogą siekiant stiprinti sektoriaus politiką, kuri padėtų įgyvendinti aplinkosauginiu ir socialiniu požiūriais atsakingą žuvininkystės politiką, atsižvelgiant į šalies vystymosi tikslus, visų pirma susijusius su žvejybos veiklos valdymu, pažangos stebėjimu, kontrole ir stebėsena, ir į mokslines rekomendacijas, taip pat atsižvelgiant į vietos žvejų bendruomenių interesus ir į tai, kad žvejyba yra jų pragyvenimo šaltinis;

               ·įtraukti nuostatą dėl žmogaus teisių, pagrindinių darbuotojų teisių ir demokratijos principų pažeidimų pasekmių.

               Protokole visų pirma turėtų būti nustatyta:

               –Sąjungos laivams suteiktinos žvejybos galimybės pagal kategorijas,

               –finansinė kompensacija ir jos mokėjimo sąlygos ir

               –paramos sektoriui įgyvendinimo mechanizmai.

               2017 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimu 2017/C 169/12
                  4
               , vadovaujantis 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/2008, kuriuo nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, Liberijos Respublikai buvo pranešta, kad ji gali būti pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba. Derybos dėl Europos Sąjungos ir Liberijos Respublikos Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo sudarymo laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 prasidės tik kai Komisijos sprendimas 2017/C 169/12 bus panaikintas.

                     (1)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (2)

                        https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/129052.pdf

                     (3)

                        Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendros žuvininkystės politikos reforma“, KOM/2011/0417 galutinis.

                     (4)

                        2017/C 169/12, OL 169/11, 2017 5 30, p. 11–16.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 01 25
            COM(2020) 697 final/2
            COM(2020) 697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021
            Rekomendacija
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Mongolijos susitarimo dėl geografinių nuorodų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Komisija siūlo derėtis dėl dvišalio Europos Sąjungos (ES) ir Mongolijos susitarimo dėl geografinių nuorodų.

               1.REKOMENDACIJOS APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               ES geografinių nuorodų tarptautinio lygmens apsauga yra pagrindinis ES prekybos politikos elementas. Kad apsaugotų ES geografines nuorodas, ES derasi dėl prekybos susitarimų arba specialiųjų autonominių susitarimų.

               ES, jos valstybės narės ir Mongolija yra pasirašiusios 2017 m. lapkričio 1 d. įsigaliojusį Pagrindų susitarimą dėl partnerystės ir bendradarbiavimo. Pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo 27 straipsnio 1 dalyje, susijusioje su intelektinės nuosavybės apsauga, teigiama, kad Šalys susitaria kuo greičiau sudaryti dvišalį susitarimą dėl geografinių nuorodų.

               Geografinių nuorodų sistema yra žinoma ir gerai išvystyta Mongolijoje, kur šiuo metu nacionaliniu lygmeniu specialiu teisės aktu įregistruota 20 geografinių nuorodų. Tai, kad ši šalis yra gerai žinoma dėl savo tradicinių produktų, suteikia galimybę gauti didelės ekonominės naudos, susijusios su geografinių nuorodų naudojimu.

               Šia iniciatyva įgyvendinamas ES ir Mongolijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime nustatytas įpareigojimas sudaryti dvišalį susitarimą dėl geografinių nuorodų.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Susitarimo dėl geografinių nuorodų su Mongolija sudarymas atitinka bendrą ES strategiją, pagal kurią skatinama vystyti ES geografinių nuorodų politiką. Šia iniciatyva siekiama užtikrinti aukštą ES geografinių nuorodų trumpųjų sąrašų Mongolijoje ir Mongolijos geografinių nuorodų Europos Sąjungoje tiesioginės apsaugos lygį. Iniciatyva suteiks geografinėmis nuorodomis pažymėtų produktų gamintojams konkurencinį pranašumą. Visų pirma, smulkieji Mongolijos gamintojai galės lengviau patekti į labai didelę ES rinką. ES turi su geografinėmis nuorodomis susijusią išimtinę kompetenciją ES lygmeniu saugoti žemės ūkio produktus (pavyzdžiui, maisto produktus, aromatizuotus vynus, vynus ir spiritinius gėrimus), tačiau ES lygmeniu dar nėra taikoma ne žemės ūkio geografinių nuorodų apsaugos sistema.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Derybos dėl dvišalio susitarimo dėl geografinių nuorodų su Mongolija atitinka ES išorės veiksmus ir visų pirma Sąjungos tikslus, susijusius su ES geografinių nuorodų politikos vystymo strategija.

               2.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •
                     Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •
                     Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma.

               •
                     Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •
                     Poveikio vertinimas

                  Iniciatyvos poveikio vertinimas nebuvo atliktas, nes nėra alternatyvių politikos galimybių. Nors Mongolija ateityje galėtų prisijungti prie Lisabonos susitarimo dėl kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų Ženevos akto, kurio narė yra ES, šiuo metu tinkamiausia politinė galimybė pasiekti tikslą ir įgyvendinti Pagrindų susitarimą dėl partnerystės ir bendradarbiavimo yra ES ir Mongolijos susitarimas dėl geografinių nuorodų. 2019 m. birželio 11 d. paskelbtas ES ir Mongolijos susitarimo dėl geografinių nuorodų veiksmų planas
                     1
                  .

               •
                     Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •
                     Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               3.TEISINIAI REKOMENDACIJOS ASPEKTAI

               •Teisinis pagrindas

                  Ši iniciatyva priklauso išimtinei ES kompetencijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnio 1 dalį, nes ji yra bendros prekybos politikos, susijusios, inter alia, su intelektinės nuosavybės komerciniais aspektais, kurie apima geografines nuorodas, dalis.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Netaikoma. Kompetencija išimtinė.

               •Proporcingumo principas

                  Šis sprendimas yra proporcingas siekiamam tikslui.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnyje numatyta priemonė.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Susitarimas neturės tiesioginio poveikio ES biudžetui.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Derybos turėtų prasidėti 2021 m. antrąjį ketvirtį.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Komisija rekomenduoja Tarybai:

                  – įgalioti Komisiją pradėti ir vesti derybas dėl Europos Sąjungos (ES) ir Mongolijos dvišalio susitarimo dėl geografinių nuorodų;

                  – Komisiją paskirti ES derybininke šiuo klausimu;

                  – patvirtinti prie šios rekomendacijos pridedamus derybinius nurodymus.

               Rekomendacija

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Mongolijos susitarimo dėl geografinių nuorodų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 3 ir 4 dalis,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjunga, jos valstybės narės ir Mongolija yra pasirašiusios 2017 m. lapkričio 1 d. įsigaliojusį Pagrindų susitarimą dėl partnerystės ir bendradarbiavimo
                  2
               ;

               (2)Pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo 27 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Šalys susitaria kuo greičiau sudaryti dvišalį susitarimą dėl geografinių nuorodų, todėl sudarant dvišalį susitarimą dėl geografinių nuorodų, kaip numatyta Pagrindų susitarime dėl partnerystės ir bendradarbiavimo, yra įgyvendinamas minėtas įpareigojimas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Komisija įgaliojama Sąjungos vardu derėtis su Mongolija dėl tarptautinio susitarimo dėl geografinių nuorodų.

               2 straipsnis

               Derybiniai nurodymai išdėstyti priede.

               3 straipsnis

               Derybos vedamos konsultuojantis su [specialaus komiteto pavadinimas, kurį įrašo Taryba].

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje 2021 01 25

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2019-3719410_lt

                     (2)

                        Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Mongolijos pagrindų susitarimas dėl partnerystės ir bendradarbiavimo (OL L 326, 2017 12 9, p. 7).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 01 25
            COM(2020) 697 final/2
            COM(2020) 697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021
            PRIEDAS
            prie
            rekomendacijos dėl TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Mongolijos susitarimo dėl geografinių nuorodų

               PRIEDAS

               Europos Sąjungos ir Mongolijos SUSITARIMO dėl geografinių nuorodų DERYBINIAI NURODYMAI

               A. SUSITARIMO POBŪDIS IR TAIKYMO SRITIS

               Į susitarimą turėtų būti įtrauktos tik nuostatos dėl žemės ūkio ir maisto produktų, vynų, spiritinių gėrimų ir aromatizuotų vynų geografinių nuorodų.

               B. SIŪLOMAS SUSITARIMO TURINYS

               Susitarimu turėtų būti papildyta Sutartis dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS sutartis), ja turėtų būti remiamasi ir viršijamos dabartinės TRIPS sutarties taisyklės, kad būtų užtikrinta aukštesnio, tinkamo ir veiksmingo lygio teisių naudotis geografinėmis nuorodomis apsauga ir gynimas. Susitarimu turėtų būti siekiama užtikrinti veiksmingesnį teisių naudotis geografinėmis nuorodomis gynimą, be kita ko, skaitmeninėje aplinkoje ir pasienyje (įskaitant eksporto sritį).

               Susitarimu turėtų būti nustatyti tinkami Šalių bendradarbiavimo mechanizmai, kurie padėtų įgyvendinti susitarimą, taip pat numatytas reguliarus dialogas dėl geografinių nuorodų, kad būtų skatinama keistis informacija apie atitinkamą teisėkūros pažangą, keistis teisių gynimo ir konsultacijų, susijusių su trečiosiomis šalimis, srityje įgyta patirtimi.

               Susitarimu turėtų būti užtikrinama tiesioginė apsauga ir veiksmingas pripažinimas susitariant dėl geografinių nuorodų sąrašo (vynai, spiritiniai gėrimai, žemės ūkio ir maisto produktai), remiantis TRIPS sutarties 23 straipsnyje nustatytu aukštu apsaugos lygiu, įskaitant nuostatas, apsaugančias nuo pavadinimo mėgdžiojimo, nuostatas dėl geresnio vykdymo užtikrinimo (įskaitant administracines priemones), geografinių nuorodų naudojimo su bona fide ankstesniais prekių ženklais, apsaugos nuo vėlesnio geografinių nuorodų naudojimo bendriniais pavadinimais, ir numatomos nuostatos dėl naujų geografinių nuorodų įtraukimo. Siekiant teisingai ir tinkamai spręsti iškilusius konfliktus, turėtų būti aptariami su individualiomis ankstesnėmis teisėmis susiję klausimai, pavyzdžiui, susiję su augalų veislėmis, prekių ženklais, bendro pobūdžio arba kitu teisėtu pirmalaikiu naudojimu.

               Visos susitarime nurodytos geografinės nuorodos turėtų būti veiksmingai saugomos nuo susitarimo įsigaliojimo dienos.

               Institucinės nuostatos

               Susitarimu turėtų būti įsteigtas Jungtinis komitetas, kuris stebėtų, kaip įgyvendinamas susitarimas.

               Autentiškos kalbos

               Į susitarimą, kuris turėtų būti vienodai autentiškas visomis oficialiosiomis ES kalbomis, turėtų būti įtraukta atitinkama nuostata dėl kalbų.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 06 05
            COM(2019) 518 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2019 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Maltos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2019 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Maltos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2018 m. lapkričio 21 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2019 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. kovo 21 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2018 m. lapkričio 21 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Malta nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2019 m. kovo 21 d. 2019 m. balandžio 9 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (toliau – euro zonai skirta rekomendacija);

               (2)kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Malta turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose, būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

               (3)2019 m. vasario 27 d. paskelbta 2019 m. Maltos ataskaita
                  2
               . Joje įvertinta Maltos pažanga, padaryta įgyvendinant 2018 m. liepos 13 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas rekomendacijas, ir Maltos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

               (4)2019 m. balandžio 16 d. Malta pateikė 2019 m. nacionalinę reformų programą, o 2019 m. balandžio 30 d. – 2019 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (toliau – ESI fondai) programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013
                  3
                23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  4
               ;

               (6)šiuo metu Maltai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2019 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo pertekliaus sumažėjimą nuo 2 % BVP 2018 m. iki 0,9 % BVP 2019 m., o vėliau – nedidelį padidėjimą iki 1,0 % BVP 2020 m. ir iki 1,1 % BVP 2021 ir 2022 m. Remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu
                  5
               , vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas, t. y. struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, programos laikotarpiu ir toliau viršijamas. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP ir toliau neviršys Sutartyje nustatytos 60 % BVP pamatinės vertės ir palaipsniui sumažės: nuo 46 % BVP 2018 m. iki maždaug 33 % 2022 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze numatoma, kad struktūrinis balansas pasieks 0,6 % BVP perteklių 2019 m. ir 0,8 % BVP perteklių 2020 m., taigi viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Apskritai Taryba mano, kad pagal prognozę 2019 ir 2020 m. Malta turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Kartu trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu reikėtų atidžiai stebėti išlaidų pokyčius, ypač atsižvelgiant į ateityje galinčią kilti riziką pajamų stabilumui;

               (7)su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimas kelia riziką ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui. Numatoma, kad su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos pensijų ir sveikatos priežiūros sistemose labai padidės, palyginti su kitomis ES šalimis, o tai rodo riziką, kad ilgainiui padidės skola. Tam tikromis priemonėmis siekiama padidinti pensijų adekvatumą, tarp jų – didesnės paskatos kaupti privačias pensijas ir savanoriškas profesines pensijas. Nuolatinės pastangos padėjo padidinti darbo jėgos pasiūlą ir pailginti profesinį gyvenimą, o tai turėjo teigiamos įtakos moterų ir vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygiui. 2018 m. Vyriausybė atliko tam tikrus koregavimus, kad įtrauktų sulaukus pensinio amžiaus sumokėtas įmokas, leido savarankiškai dirbantiems ir ne visą darbo laiką dirbantiems jaunesniems kaip 65 metų pensininkams mokėti jų pajamoms proporcingas įmokas ir taip paskatino rinktis ilgesnį profesinį gyvenimą. Teisės aktais nustatytas pensinis amžius (šiuo metu 62 metai) laipsniškai ilginamas, tačiau po 2027 m. išliks toks pats (65 metai), nepaisant numatomo tolesnio tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėjimo. 2018 m. įsteigta pensijų strategijos grupė iki 2020 m. gruodžio mėn. turėtų paskelbti ataskaitą, kurioje bus išdėstytos rekomendacijos, kaip didinti pensijų sistemos adekvatumą ir tvarumą. Kalbant apie sveikatos priežiūrą, toliau įgyvendinamos priemonės, kuriomis siekiama tam tikras centriniu lygmeniu ligoninių teikiamas paslaugas perkelti į vietinį pirminės priežiūros lygmenį ir gerinti ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimą. Dabartiniai planai didinti viešųjų ligoninių ambulatorinės priežiūros pajėgumą gali padėti sutrumpinti ilgą tam tikrų specialistų konsultacijų laukimo laiką. Nepaisant to, iki šiol dar nevisiškai pasinaudota kitomis priemonėmis siekiant sumažinti nereikalingo kreipimosi į specialistą atvejų ir skubiosios priežiūros paslaugas, kai jomis naudojamasi netinkamai, pakeisti ambulatorinėmis, o tai trukdo didinti sistemos veiksmingumą. Siekiant tam tikras centriniu lygmeniu ligoninių teikiamas paslaugas perkelti į vietinį pirminės priežiūros lygmenį, diegiama nauja pirminės priežiūros centrų koncepcija ir investuojama į priemones, kuriomis siekiama laipsniškai plėsti naudojimąsi e. priežiūros paslaugomis. Atsižvelgiant į didėjančią ilgalaikės priežiūros paklausą, 2017–2018 m. pradėtos teikti naujo tipo bendruomeninės globos ir priežiūros namuose paslaugos. Nepaisant jų potencialo, pensijų ir sveikatos priežiūros srities priemonių poveikis finansų tvarumui dar nepasireiškė;

               (8)pastarąjį dešimtmetį Maltoje matomas aiškus perėjimas prie paslaugų sektoriaus, daug dėmesio skiriant į tarptautinę veiklą orientuotoms sritims, tokioms kaip finansinės paslaugos, turizmas ir nuotoliniai lošimai. Paslaugų sektoriaus plėtra padėjo paskatinti ekonomikos augimą ir prisidėjo prie didelio einamosios sąskaitos pertekliaus susidarymo. Tačiau didėjanti priklausomybė nuo sektorių, kurie yra laikomi pažeidžiamais dėl rizikos jų finansiniam patikimumui, gali kelti iššūkių valdymo sistemai, nes daromas spaudimas priežiūros ir vykdymo užtikrinimo pajėgumui. Visų pirma, dėl finansų ir lošimų sektorių dydžio ir pastangų pritraukti kriptovaliutų prekyba užsiimančių subjektų reikia užtikrinti veiksmingą kovą su pinigų plovimu. Neseniai padidinti Finansinės žvalgybos analizės padalinio žmogiškieji ir biudžeto ištekliai, taip pat patobulintos jo procedūros ir procesai – tai žingsniai reikiama linkme. Valdymo trūkumai, visų pirma kovojant su korupcija, taip pat gali neigiamai paveikti verslo aplinką ir investicijas. Visų pirma kyla interesų konflikto įvairiais valdžios lygmenimis rizika. Be to, policijos ekonominių nusikaltimų skyriui trūksta darbuotojų. Šiomis aplinkybėmis sustiprintą teisinę sistemą svarbu laiku ir visapusiškai įgyvendinti. Valdymo sistemos gerinimas ir veiksmingo įgyvendinimo užtikrinimas yra esminiai uždaviniai siekiant išlaikyti Maltos patrauklumą ir apsaugoti ekonomiką nuo reputacijos rizikos;

               (9)draudimo sektoriui kyla pasyvios priežiūros rizika, todėl vietos ir išorės priežiūros institucijų bendradarbiavimas itin svarbus. Priešingai nei bankų sektoriuje, patronuojamųjų įmonių priežiūrą draudimo sektoriuje vykdo buveinės valstybė narė, t. y. Maltoje registruotas ir kitose šalyse draudimo veiklą vykdančias draudimo įmones tiesiogiai prižiūri Maltos reguliavimo institucija. Tačiau priežiūros pajėgumas dar nepakankamai sustiprintas. Be to, atsižvelgiant į draudimo veiklos modelių ir produktų sudėtingumą ir išaugusį polinkį steigti ir plėsti specializuotus draudimo subjektus būtina užtikrinti griežtą priežiūrą;

               (10)toliau vykdomos reformos, kuriomis siekiama didinti teisminių institucijų ir teisingumo sistemos nepriklausomumą. Visų pirma galima paminėti naujos prokuratūros įsteigimą; ji yra nepriklausoma nuo generalinio prokuroro ir policijos, kaip rekomendavo ir Europos Tarybos demokratijos per teisę komisija (Venecijos komisija) 2018 m. gruodžio mėn. priimtoje nuomonėje dėl Maltos. Be to, sustiprinta valdymo sistema, įskaitant veiksmingą teisminį ir kovos su korupcija vykdymą, yra būtina sąlyga, kad būtų gauta visa investicijų teikiama nauda;

               (11)novatoriškų įmonių dalis vis dar per maža. Būtina gerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus, pasinaudojant pažangiąja specializacija, kad būtų prisidedama prie našumo augimo. Malta dar neparengė nuoseklios, visapusiškos ir ilgalaikės konkurencingumo strategijos, kuri padėtų šalies ekonomikai kilti vertės grandinėje. Atsižvelgiant į tai, kad Malta specializuojasi sparčiai augančių paslaugų srityje, ir į jos siekius plėtoti blokų grandinės technologiją, itin svarbu dar daugiau investuoti į administracinį ir priežiūros pajėgumą. Kad pagerėtų Maltos inovacinės veiklos rezultatai, taip pat reikės daugiau investuoti į nematerialųjį turtą, įskaitant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, spręsti įgūdžių trūkumo problemą ir palengvinti mokslo ir verslo ryšius, ir visa tai turi būti daroma veiksmingiau valdant mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą;

               (12)Malta turi skatinti perėjimą prie tvaresnės ir efektyviau išteklius naudojančios ekonomikos, pavyzdžiui, investuodama į neišnaudotas energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos galimybes, vandentvarkos ciklą, atliekų tvarkymą, didėjančio iš oro kondicionavimo sistemų išmetamų teršalų kiekio mažinimą, klimato politikos veiksmus ir tvarų judumą, dėl kurio nedidės kelių transporto išmetamas teršalų kiekis. Dėl ribotų transporto ir važinėjimo į darbą alternatyvų automobiliams, taip pat didelio automobilių parko eismo spūstys yra vienas iš silpniausių Maltos verslo aplinkos aspektų ir tebėra esminė problema. Be to, per pastaruosius penkerius metus išaugo kelių transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. 2017 m. atsinaujinančių išteklių dalis energijos rūšių derinyje padidėjo iki 7,2 % ir šiek tiek viršijo 2017–2018 m. laikotarpiui nustatytą 6,5 % orientacinę trajektoriją. Tačiau Maltos galutinės energijos suvartojimas nuolat didėja. Kad būtų pasiekti 2020 m. nacionaliniai atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslai, artimiausiu metu reikia daugiau investicijų įvairiuose sektoriuose. Siekiant kurti naujas ar tobulinti esamas technologijas, skirtas aplinkosaugai ir kovai su klimato kaita, turėtų būti įgyvendintos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros finansavimo ar paramos priemonės. Būtina atidžiau stebėti su aplinka susijusias ir socialines išlaidas, patiriamas dėl būsto kainų bumo. Statybos atliekoms šalinti reikėtų taikyti žiedinės ekonomikos principus, kad būtų sumažintas jų poveikis aplinkai. Dėmesio taip pat reikia ekonominėms ir socialinėms būsto kainų augimo pasekmėms;

               (13)ES vidurkį dabar viršijantis Maltos užimtumo lygis vis dar auga. Ypatingą dėmesį šioje srityje galima būtų skirti neįgaliesiems. Moterų ir vyrų užimtumo lygių skirtumas vis dar didžiausias ES; moterų dalyvavimas darbo rinkoje labai sumažėja įpusėjus ketvirtąjį dešimtmetį, daugiausiai dėl priežiūros pareigų. Šį skirtumą galėtų padėti sumažinti didesnė darbo rinkos parama darbo neturintiems neformaliesiems slaugytojams. Didėjanti priklausomybė nuo užsienio darbo jėgos sprendžiant darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemas kelia socialinių ir tvarumo iššūkių. Darbo rinkos, įgūdžių ir socialinės įtraukties politikos iniciatyvos galėtų būti geriau stebimos ir vertinamos;

               (14)Malta palyginti daug investuoja į švietimą ir mokymą, tačiau visų asmenų mokymosi rezultatai dar nepagerėjo. Kad investavimo strategija atitiktų Socialinių teisių ramsčio kokybiško ir įtraukaus švietimo principą, daugiau dėmesio būtų naudinga skirti nepalankiai socialinei padėčiai ištaisyti. Mokyklos nebaigusių asmenų skaičius vis dar yra vienas iš didžiausių ES, nepaisant priemonių, kurių imtasi šiai problemai spręsti. Pastarojo meto priemonėmis taip pat siekiama didinti aukštojo mokslo įtraukumą, tačiau šio lygmens išsilavinimą įgijusių asmenų skaičius nesiekia ES vidurkio ir lemia įgūdžių problemas. Suaugusiųjų mokymosi programose dalyvaujama vis aktyviau, tačiau žemos kvalifikacijos ir neaktyvių asmenų dalyvavimo lygis vis dar žemas;

               (15)kad mokesčių sistemos taptų veiksmingesnės ir teisingesnės, labai svarbu kovoti su agresyviu mokesčių planavimu, kaip pripažinta 2019 m. euro zonai skirtoje rekomendacijoje. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų ES teisės aktus. Malta ėmėsi priemonių kovoti su agresyviu mokesčių planavimu, tačiau turint omenyje aukštą autorinių atlyginimų ir dividendų mokėjimų, kaip BVP dalies, lygį galima daryti prielaidą, kad agresyviu mokesčių planavimu užsiimančios bendrovės naudojasi Maltos mokesčių taisyklėmis. Kadangi Maltoje įsikūrusių įmonių atliekami dividendų, palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai į užsienį (t. y. mokėjimai, kuriuos ES rezidentai atlieka trečiųjų valstybių rezidentams) išskaičiuojamaisiais mokesčiais neapmokestinami, tie mokėjimai, jei jie nėra apmokestinami ir gavėjo šalyje, gali būti neapmokestinami iš viso. Nors Maltos sąlyginių palūkanų atskaitymo tvarka padės sumažinti skolos pranašumą prieš nuosavą kapitalą, sistemos kovos su piktnaudžiavimu taisyklės kartu su aukšta norma ir akcijomis grindžiama tvarka turi būti atidžiai stebimos, kad būtų užkirstas kelias jomis piktnaudžiauti siekiant agresyviai planuoti mokesčius. Nors pagal Maltos individualių investuotojų programą ir leidimų gyventi ir vizų programą gyvenamoji vieta mokesčių tikslais automatiškai nesuteikiama, jeigu laikomasi reikalavimų, pajamos gali būti neapmokestinamos pagal asmenims, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta ne Maltoje (angl. non-dom), taikomą režimą, jeigu pajamos nepervedamos Maltai, netaikant esminių fizinio buvimo reikalavimų. Šios programos gali sudaryti palankesnes sąlygas agresyvaus mokesčių planavimo praktikai ir buvo įtrauktos į EBPO sąrašą kaip galimai keliančios didelę riziką, kad jomis gali būti netinkamai pasinaudota siekiant apeiti automatinių finansinių sąskaitų informacijos mainų reikalavimus;

               (16)pašalinti tam tikrus rekomendacijose nustatytus trūkumus, visų pirma šalies ataskaitos
                  6
                D priede nurodytose srityse, galėtų padėti 2021–2027 m. laikotarpio ES fondų programavimas. Tai suteiktų Maltai galimybę optimaliai panaudoti šiuos fondus nustatytuose sektoriuose;

               (17)per 2019 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Maltos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2019 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2019 m. stabilumo programą ir 2019 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Malta ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Maltos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (18)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2019 m. stabilumo programą ir laikosi nuomonės, kad Malta turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto,

               REKOMENDUOJA Maltai 2019 ir 2020 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti sveikatos priežiūros ir pensijų sistemų fiskalinį tvarumą, be kita ko, ribojant ankstyvo išėjimo į pensiją galimybes ir koreguojant teisės aktais nustatytą pensinį amžių, atsižvelgiant į numatomą tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėjimą.

               2.Taisyti mokesčių sistemos aspektus, kurie gali sudaryti palankesnes sąlygas asmenims ir tarptautinėms įmonėms agresyviai planuoti mokesčius, visų pirma pasinaudojant mokėjimais į užsienį. Stiprinti bendrą valdymo sistemą, be kita ko, toliau dedant pastangas, kad būtų nustatyti korupcijos atvejai ir už juos patraukta baudžiamojon atsakomybėn. Toliau siekti pažangos stiprinant kovos su pinigų plovimu sistemą, visų pirma kiek tai susiję su vykdymo užtikrinimu. Didinti teisminių institucijų nepriklausomumą, visų pirma su teisėjų skyrimu ir atleidimu susijusias apsaugos priemones, ir įsteigti atskirą prokuratūrą.

               3.Vykdant su investicijomis susijusią ekonominę politiką sutelkti dėmesį į mokslinius tyrimus ir inovacijas, gamtos išteklių valdymą, išteklių ir energijos vartojimo efektyvumą, darnų transportą, eismo spūsčių mažinimą ir įtraukų švietimą ir mokymą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1017 final.

                     (3)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, Komisijos perskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką.

                     (6)

                        SWD(2019) 1017 final.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 06 05
            COM(2019) 519 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2019 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Nyderlandų stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2019 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Nyderlandų stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2018 m. lapkričio 21 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2019 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. kovo 21 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2018 m. lapkričio 21 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Nyderlandai nurodyti kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2019 m. kovo 21 d. 2019 m. balandžio 9 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (toliau – euro zonai skirta rekomendacija);

               (2)kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdami į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Nyderlandai turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1 ir 3 rekomendacijose, būtų visiškai ir laiku įgyvendinta. Visų pirma, investicinės priemonės ir priemonės, kuriomis remiamas darbo užmokesčio augimas, padės įgyvendinti pirmą euro zonai skirtą rekomendaciją dėl euro zonos perbalansavimo, mokestinės priemonės padės įgyvendinti antrą euro zonai skirtą rekomendaciją dėl kovos su agresyviu mokesčių planavimu, o namų ūkių įsiskolinimui palankaus iškraipymo mažinimas padės įgyvendinti ketvirtą euro zonai skirtą rekomendaciją dėl įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo mažinimo;

               (3)2019 m. vasario 27 d. paskelbta 2019 m. Nyderlandų ataskaita
                  3
               . Joje įvertinta Nyderlandų pažanga, padaryta įgyvendinant 2018 m. liepos 13 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas rekomendacijas, ir Nyderlandų pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2019 m. vasario 27 d.
                  4
               . Atlikusi analizę, Komisija padarė išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma tarpvalstybinių pasekmių turinčio disbalanso šaltiniai – didelė susikaupusi privačiojo sektoriaus skola ir didelis einamosios sąskaitos perteklius. Augant ekonomikai, privačiojo sektoriaus skolos ir BVP santykis toliau mažėjo tiek įmonių, tiek namų ūkių skolų atveju, tačiau tebėra aukštas. Vis dėlto nominalioji namų ūkių skola pamažu didėja augant būsto kainoms;

               (4)2019 m. balandžio 29 d. Nyderlandai pateikė 2019 m. nacionalinę reformų programą ir 2019 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (toliau – ESI fondai) programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013
                  5
                23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  6
                ;

               (6)šiuo metu Nyderlandams taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2019 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja sumažinti valdžios sektoriaus perteklių nuo 1,5 % BVP 2018 m. iki 0,0 % BVP 2022 m. Remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu
                  7
               , vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas, t. y. 0,5 % BVP struktūrinis deficitas, toliau bus viršijamas visą programos laikotarpį. 2019 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 52,4 % BVP 2018 m. iki 44,6 % BVP 2022 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas sumažės nuo 0,8 % BVP pertekliaus 2018 m. iki 0,7 % BVP 2019 m. ir 0,2 % BVP 2020 m., taigi viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skola toliau užtikrintai mažės. Apskritai Taryba mano, kad pagal prognozę 2019 ir 2020 m. Nyderlandai turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Kartu, laikantis vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, būtų svarbu pasinaudoti fiskaline ir struktūrine politika, kad būtų skatinama investicijų didėjimo tendencija;

               (7)kalbant apie fiskalinį tvarumą, numatomas viešųjų išlaidų ilgalaikei priežiūrai didinimas rodo vidutinę riziką ilgalaikiam tvarumui. 2015 m. vyriausybė didžiąją ilgalaikės priežiūros sistemos dalį perdavė savivaldybėms, kad pagerintų jos veiksmingumą ir sumažintų viešąsias išlaidas. Šios reformos poveikį fiskaliniam tvarumui būtina stebėti;

               (8)nuo 2018 m. lapkričio mėn. Indėlių garantijų fondo, kuris yra nepriklausomas juridinis asmuo, lėšos buvo perkeltos iš atskiros sąskaitos Nyderlandų centriniame banke į sąskaitą ižde. Nyderlandų indėlių garantijų fondas buvo formuojamas laipsniškai ir iki šiol sukaupta apie 1 mlrd. EUR, o bankai iki 2024 m. turėtų sumokėti dar 4 mlrd. EUR, kurie turėjo būti investuoti į diversifikuotą mažos rizikos turto portfelį pagal Indėlių garantijų sistemos direktyvą. Fondo sąskaitos perkėlimas sumažina bendrosios skolos lygį, tačiau nedaro jokio poveikio valstybės deficitui. Po šio perkėlimo iždas galės panaudoti lėšas valdžios sektoriaus išlaidoms finansuoti, bet turės skirti lėšų, jei reikės išmokėti lėšas indėlininkams arba finansuoti intervencijas pagal jo teisinius įgaliojimus, o tai gali turėti įtakos finansiniam stabilumui;

               (9)Nyderlandų namų ūkiai turi daug nelikvidaus turto būsto ir pensijų forma bei didelę skolą. Dėl ilgų balansų namų ūkiai tampa pažeidžiami finansinių ir ekonominių sukrėtimų. Didelę namų ūkių skolą galima paaiškinti dosniomis mokesčių lengvatomis, susijusiomis su hipotekos palūkanų mokėjimais, tačiau taip pat gerai veikiančio vidutinio nuomos rinkos segmento nebuvimu ir didele sukaupta privalomųjų pensijos įmokų suma. Vienas iš svarbiausių uždavinių sprendžiant didelio namų ūkių įsiskolinimo problemą yra susijęs su padėtimi būsto rinkoje, kur per keletą dešimtmečių nusistovėjęs nelankstumas ir iškreipiamosios paskatos daro įtaką būsto finansavimo ir atskirų sektorių taupymo modeliams. Nuo 2012 m. įgyvendinta įvairių priemonių, kuriomis šie klausimai iš dalies sprendžiami. Paskelbtas spartesnis neapmokestinamųjų hipotekos palūkanų mažinimas įtvirtintas teisės aktu ir prasidės 2020 m. Nepaisant to, hipotekos mokėjimams taikoma mokesčių lengvata tebėra didelė ir dėl jos atsiranda didelis namų ūkių įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas. Tuo pat metu privati nuomos rinka, kaip vienintelis nesubsidijuotas segmentas, lieka nepakankamai išvystyta ir jai tenka tik 13 % visų būstų. Nesant tinkamai veikiančio būsto nuomos rinkos viduriniojo segmento namų ūkiai yra linkę būstą pirkti, o ne nuomotis, dėl to išauga skolos ir pajamų santykis ir finansinis pažeidžiamumas;

               (10)nors pensijų sistema veikia gerai, kiek tai susiję su pensijų adekvatumu ir fiskaliniu tvarumu, ji turi trūkumų, susijusių su teisingumu skirtingų kartų atžvilgiu, teisių į pensiją skaidrumu ir lankstumu. Be to, profesinių pensijų įmokos yra didelės ir svyruoja priklausomai nuo to, kaip veikia pensijų fondai. Tai gali daryti prociklišką poveikį namų ūkių išlaidoms. Įgyvendinus pensijų sistemos reformą, privalomų pensijų įmokos per visą gyvenimo ciklą gali sumažėti, o vartojimas tapti stabilesnis („vartojimo subalansavimas“). Vyriausybė ketina iš esmės reformuoti antrąją pensijų sistemos pakopą, kad būtų padidinta aprėptis ir sukurta skaidresnė, lankstesnė ir aktuariniu požiūriu sąžiningesnė sistema. Tuo pat metu reformuojant būsto rinkos institucijas ir pensijų sistemą galima sumažinti namų ūkių balansus ir padaryti namų ūkių sektorių mažiau pažeidžiamą finansinių ir ekonominių sukrėtimų atveju; tai turėtų teigiamą poveikį makroekonominiam atsparumui ir ekonomikos augimui;

               (11)nepaisant nedidelio nedarbo, didelio laisvų darbo vietų skaičiaus ir augančio darbuotojų trūkumo, nominalusis darbo užmokesčio augimas iki šiol buvo nedidelis (1,1 % 2017 m. ir 2,4 % 2018 m.). Kolektyvinėse sutartyse numatytas darbo užmokestis 2018 m. vidutiniškai padidėjo 2,1 %, o viešojo sektoriaus darbo užmokestis kilo greičiau (3 % 2018 m. antrąjį pusmetį). Be to, buvo pasiekti susitarimai dėl darbo užmokesčio, todėl visų centrinės valdžios valstybės tarnautojų darbo užmokestis per 2 metus nominaliai padidėjo 7 %. Papildomas finansavimas buvo skirtas pradinių mokyklų mokytojų atlyginimams padidinti. Be to, vyriausybė patvirtino kelias fiskalines priemones, kuriomis mažinama darbo jėgai tenkanti mokesčių našta ir siekiama didinti dirbančiųjų namų ūkio grynąsias disponuojamąsias pajamas. Gerinant sąlygas skatinti darbo užmokesčio augimą ir pertvarkant antrąją pensijų sistemos pakopą, kad ji būtų skaidresnė, teisingesnė skirtingų kartų asmenų atžvilgiu ir atsparesnė sukrėtimams, o šiomis priemonėmis toliau didinant disponuojamąsias namų ūkio pajamas būtų palaikoma vidaus paklausa ir padedama perbalansuoti euro zoną;

               (12)2019 m. euro zonai skirtoje rekomendacijoje pripažįstama, kad siekiant, kad mokesčių sistemos taptų veiksmingesnės ir sąžiningesnės, būtina kovoti su agresyviu mokesčių planavimu. Agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis atskiroms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų ES teisės aktus. Nyderlandai ėmėsi priemonių prieš agresyvų mokesčių planavimą, bet turint omenyje per Nyderlandus atliekamus didelius dividendų, autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimus, galima daryti prielaidą, kad agresyviu mokesčių planavimu užsiimančios bendrovės naudojasi šalies mokesčių taisyklėmis. Didelė tiesioginių užsienio investicijų dalis tenka specialiosios paskirties įmonėms. Kadangi autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimai į užsienį (t. y. ES gyventojų mokėjimai trečiųjų valstybių gyventojams) išskaičiuojamaisiais mokesčiais neapmokestinami, tie mokėjimai, jei jie nėra apmokestinami gavėjo šalyje, gali būti neapmokestinami iš viso. Apmokestinimo reformų darbotvarkės, pagal kurią autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimams išskaičiuojamieji mokesčiai nustatomi piktnaudžiavimo arba mokėjimo į mažus mokesčius taikančias šalis atvejais, paskelbimas yra teigiamas žingsnis siekiant mažinti agresyvų mokesčių planavimą ir turėtų būti atidžiai stebimas;

               (13)užimtumo augimas pastaraisiais metais iš esmės susijęs su laikinu įdarbinimu ir savarankišku darbu, nors darbo vietų su neterminuota darbo sutartimi skaičius pastaruoju metu augo sparčiau nei darbo vietų su laikino įdarbinimo sutartimi skaičius. Vis dėlto lankstaus užimtumo dalis tebėra didelė ir sudaro didelę darbo rinkos dalį. Laikinųjų darbo sutarčių procentinė dalis yra didelė ir sparčiai daugėja savarankiškai dirbančių asmenų, kurie nesamdo kitų darbuotojų, skaičius, todėl labai skiriasi taikomų darbo srities reglamentų, darbuotojų apsaugos ir mokesčių bei socialinės apsaugos teisės aktų nuostatos. Vyriausybė priėmė priemonių paketą (subalansuotos darbo rinkos įstatymo projektas, „Wet Arbeidsmarkt Balans“), kad būtų lengviau samdyti nuolatinius darbuotojus ir kad lanksčios sutartys būtų ne tokios lanksčios. Parlamentui patvirtinus šias priemones (kurios turėtų įsigalioti 2020 m.), jų įgyvendinimas turėtų būti atidžiai stebimas. Be to, buvo paskelbta apie priemones, kuriomis būtų siekiama sušvelninti darbdavių įsipareigojimą ligos atveju mokėti atlyginimus dvejus metus. Tačiau iki šiol jokių kitų konkrečių priemonių nebuvo priimta. Todėl kai kurie iš šių institucinių veiksnių vis dar sukuria finansinių paskatų darbuotojams pradėti dirbti savarankiškai arba pirmenybę teikti savarankiškai dirbančių asmenų, neturinčių darbuotojų, statusui. Savarankiškai dirbantys asmenys dažniau yra nepakankamai apdrausti invalidumo, nedarbo ir senatvės atveju, o tai ilgainiui galėtų daryti poveikį socialinės apsaugos sistemos tvarumui. Be to, kovos su fiktyviu savarankišku darbu priemonių vykdymo užtikrinimas sustabdytas iki 2020 m.;

               (14)nepaisant iš esmės gerai veikiančios darbo rinkos, lygių galimybių užimtumo ir aktyvios įtraukties srityje skatinimas išlieka svarbiu uždaviniu, ypač kalbant apie migrantų kilmės žmones, darbo rinkos nuošalyje esančius asmenis ir ekonomiškai neaktyvius gyventojus. Be to, vis dar esama neišnaudoto darbo jėgos potencialo, ypač tarp ne visą darbo dieną dirbančių moterų;

               (15)techniniai bei skaitmeniniai įgūdžiai ir kvalifikuoti specialistai yra labai svarbūs Nyderlandų ekonomikos gebėjimui diegti naujoves ir našumo augimui. Tai rodo, kad reikia daugiau investuoti į mokymą, įskaitant skaitmeninių įgūdžių ugdymą, ir skatinti lanksčias kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes. Siekiant didinti visuomenės gebėjimą diegti naujoves taip pat reikia investicijų, kuriomis būtų remiamas švietimas mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse. Be to, labai svarbu daugiau investuoti į įgūdžius, švietimą ir mokymą, kad padidėtų darbo rinkos nuošalyje esančių asmenų galimybės patekti į darbo rinką ir įsidarbinti, kartu puoselėjant lygias galimybes ir aktyvią įtrauktį;

               (16)nors investicijų į mokslinius tyrimus ir plėtrą intensyvumas Nyderlanduose išaugo iki daugiau kaip 2 %, jis vis dar nesiekia 2,5 % nacionalinio tikslo ir geriausių rezultatų pasiekusių šalių lygio. Našumo požiūriu Nyderlandai yra viena iš pirmaujančių šalių daugelyje sektorių. Todėl tolesnis našumo augimas labai priklauso nuo inovacijų. Tam būtų naudingos papildomos investicijos į mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas, ypač privačiajame sektoriuje;

               (17)norint pereiti prie kitokio energijos vartojimo modelio ir mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, reikia didelių investicijų, kuriomis būtų užtikrinta tvaresnė ekonominė plėtra ir efektyvesnis išteklių panaudojimas. Tikėtina, kad Nyderlandai viršys savo 2020 m. tikslus šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo srityje, o 2030 m. tikslams pasiekti reikės papildomų priemonių. 2020 m. pirminės energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos tikslų nebus pasiekta be papildomų priemonių. Nyderlandų atsinaujinančiosios energijos tikslas iki 2023 m., apibrėžtas energijos susitarime, turėtų būti pasiektas investuojant į jūros vėjo jėgainių parkus. Iki 2019 m. pabaigos Nyderlandų vyriausybė siekia priimti nacionalinį energetikos ir klimato planą, kuriame bus apžvelgti įvairių energetikos sąjungos aspektų investicijų poreikiai iki 2030 m., įskaitant atsinaujinančiąją energiją, energijos vartojimo efektyvumą, tiekimo saugumą ir klimato kaitos švelninimą bei prisitaikymą prie jos;

               (18)Nyderlanduose, kurie yra tankiai apgyvendinta ir tinkamai aprūpinta šalis ir svarbi ES logistikos dalyvė, turinti didžiausią ES uostą Roterdame ir vieną iš didžiausių oro uostų Schipholyje, spūstys tebėra problema. Ši problema kiek sumažėjo atlikus papildomus infrastruktūros darbus, tačiau vis dar tebėra problema, susijusi su didelėmis socialinėmis sąnaudomis ir eismo spūstyse iššvaistytomis valandomis;

               (19)2021–2027 m. laikotarpio ES lėšų programavimas galėtų padėti patenkinti kai kuriuos rekomendacijose nurodytus poreikius, visų pirma šalies ataskaitos
                  8
                D priede nurodytose srityse. Tai suteiktų Nyderlandams galimybę optimaliai panaudoti šiuos fondus nustatytuose sektoriuose;

               (20)per 2019 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2019 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2019 m. stabilumo programą ir 2019 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Nyderlandai ėmėsi atsižvelgdami į ankstesniais metais jiems skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires. Tai atspindi būtinybę stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (21)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2019 m. stabilumo programą ir laikosi nuomonės
                  9
               , kad Nyderlandai turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto;

               (22)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2019 m. nacionalinę reformų programą ir 2019 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 3 rekomendacijose. Šios rekomendacijos taip pat padeda įgyvendinti euro zonai skirtas rekomendacijas, visų pirma pirmą ir ketvirtą rekomendacijas. 3 rekomendacijoje nurodytos fiskalinės politikos priemonės, inter alia, padeda naikinti disbalansą, susijusį su einamosios sąskaitos pertekliumi,

               REKOMENDUOJA Nyderlandams 2019 ir 2020 m. imtis šių veiksmų:

               1.Imtis priemonių namų ūkių įsiskolinimui palankiam iškraipymui ir iškraipymams būsto rinkoje sumažinti, visų pirma palaikant privataus būsto nuomos sektoriaus plėtrą. Užtikrinti, kad antrosios pakopos pensijų sistema taptų skaidresnė, teisingesnė skirtingų kartų asmenų atžvilgiu ir atsparesnė sukrėtimams. Įgyvendinti politiką, kuria siekiama didinti namų ūkių disponuojamąsias pajamas, be kita ko, stiprinant sąlygas, kuriomis palaikomas darbo užmokesčio augimas, kartu atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį. Įgyvendinant paskelbtas priemones šalinti mokesčių sistemos ypatybes, kurios galėtų būti palankios agresyviam mokesčių planavimui, visų pirma vykdant pervedimus į užsienį.

               2.Sumažinti paskatas dirbti savarankiškai nesamdant kitų darbuotojų, kartu suteikti galimybes savarankiškai dirbantiems asmenims turėti adekvačią socialinę apsaugą, taip pat kovoti su fiktyviu savarankišku darbu. Stiprinti mokymąsi visą gyvenimą ir tobulinti įgūdžius, ypač darbo rinkos nuošalyje esančių asmenų ir ekonomiškai neaktyvių gyventojų.

               3.Atsižvelgiant į vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą, pasinaudoti fiskaline ir struktūrine politika, kad būtų skatinama investicijų didėjimo tendencija. Vykdant su investicijomis susijusią ekonominę politiką daugiausia dėmesio skirti moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, visų pirma privačiajame sektoriuje, atsinaujinančiosios energijos, energijos vartojimo efektyvumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo strategijoms ir transporto spūsčių problemos sprendimui.

               Priimta Briuselyje

                      Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1018 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, Komisijos perskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką.

                     (8)

                        SWD(2019) 1018 final.

                     (9)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 06 05
            COM(2019) 522 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2019 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Portugalijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2019 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Portugalijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2018 m. lapkričio 21 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2019 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Ji tinkamai atsižvelgė į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. kovo 21 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2018 m. lapkričio 21 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Portugalija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią datą Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2019 m. kovo 21 d. 2019 m. balandžio 9 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (toliau – euro zonai skirta rekomendacija);

               (2)kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Portugalija turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose, būtų visiškai ir laiku įgyvendinta. Visų pirma, sutelkus su investicijomis susijusią ekonominę politiką į nurodytas sritis ir panaudojus neplanuotą pelną valstybės skolai mažinti bus lengviau įgyvendinti antrą euro zonai skirtą rekomendaciją dėl investicijų rėmimo ir rezervų atkūrimo. Priemonės, kuriomis mažinama darbo rinkos segmentacija, gerinami įgūdžiai ir didinamas socialinės apsaugos sistemos veiksmingumas, padės įgyvendinti trečią euro zonai skirtą rekomendaciją dėl darbo rinkos ir socialinės apsaugos sistemų veikimo. Priemonės, kuriomis mažinama reglamentavimo našta, padės įgyvendinti pirmą euro zonai skirtą rekomendaciją dėl verslo aplinkos gerinimo ir našumo didinimo siekiant perbalansuoti euro zoną. Padidinus nemokumo ir susigrąžinimo procedūrų efektyvumą bus lengviau įgyvendinti ketvirtą euro zonai skirtą rekomendaciją dėl neveiksnių paskolų mažinimo;

               (3)2019 m. vasario 27 d. paskelbta 2019 m. Portugalijos
                  3
                ataskaita. Joje įvertinta Portugalijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2018 m. liepos 13 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių Portugalija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas rekomendacijas, ir Portugalijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2019 m. vasario 27 d.
                  4
               . Atlikusi analizę, Komisija padarė išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma daug susikaupusių grynųjų išorės įsipareigojimų, didelė privačiojo ir valstybės sektorių skola ir didelė neveiksnių paskolų dalis lemia pažeidžiamumą mažo našumo augimo sąlygomis. Dar yra politikos spragų: visų pirma reikia įgyvendinti suplanuotas priemones, kad būtų sumažinta neveiksnių paskolų dalis ir pagerinta verslo aplinka. Reikės stebėti keleto reformų planų, tarp kurių – fiskalinės struktūrinės reformos siekiant didesnio viešųjų finansų tvarumo, priėmimą ir įgyvendinimą;

               (4)2019 m. balandžio 30 d. Portugalija pateikė 2019 m. nacionalinę reformų programą ir 2019 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (toliau – ESI fondai) programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013
                  5
                23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse
                  6
               ;

               (6)šiuo metu Portugalijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2019 m. stabilumo programoje Portugalija planuoja 2019 m. pasiekti 0,2 % BVP nominalų deficitą, 2020 m. – 0,3 % BVP perteklių ir iki 2022 m. toliau didinti perteklių iki 0,7 % BVP. Nustatant tuos planuojamus dydžius tik iš dalies atsižvelgta į galimą bankų paramos priemonių poveikį deficito padidėjimui nuo 2020 m. Remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu, vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą, kuris buvo pakeistas iš 0,25 % BVP struktūrinio pertekliaus 2019 m. į struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą nuo 2020 m., planuojama pasiekti 2020 m. 2019 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sieks 118,6 % 2019 m. ir 115,2 % 2020 m., o vėliau – 103,7 % 2022 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2019 ir 2020 m. ir palankus vėlesniais metais. Vis dėlto priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2019 m. ir vėliau, nėra pakankamai konkretizuotos;

               (7)2019 m. stabilumo programoje nepateikiama informacijos apie tai, kokį poveikį biudžetui turėjo išskirtinės išlaidos, susijusios su prevencijos priemonėmis siekiant apsaugoti nacionalinę teritoriją nuo gaisrų po 2017 m. kilusių didelio masto gaisrų. Tačiau 2019 m. gegužės 9 d. raštu Portugalijos valdžios institucijos pateikė tinkamų įrodymų dėl šių papildomų biudžeto išlaidų apimties ir pobūdžio. Visų pirma rašte nurodyta, kad į 2018 m. biudžeto vykdymą įtrauktos maždaug 0,04 % BVP dydžio išskirtinės išlaidos, patirtos įgyvendinant prevencines priemones, kad šalies teritorija būtų apsaugota nuo gaisrų. 2019 m. gegužės 9 d. rašte nurodytos su ekstremaliųjų situacijų valdymu susijusios išlaidos (laikomos vienkartinėmis) ir su prevencija susijusios išlaidos. Kadangi šias išlaidas sunku atskirti ir jos tiesiogiai susijusios su 2017 m. įvykusiais dideliais gaisrais, taikant neįprasto įvykio sąlygą išlaidos gaisrų prevencijai galėtų būti traktuojamos kaip išskirtinės. Komisijos duomenimis, reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos prevencinėms priemonėms 2018 m. siekia 0,04 % BVP. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad beprecedenčio masto gaisrai yra laikomi neįprastu įvykiu, jų poveikis Portugalijos viešiesiems finansams yra didelis, o leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo tvarumui nebūtų pakenkta. Todėl 2018 m. reikalaujamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo buvo sumažintas norint atsižvelgti į tas papildomas išlaidas;

               (8)2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Portugalijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas
                  7
                neviršytų 0,7 %, o tai atitiktų 0,6 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2019 m. nuo to rekomenduoto koregavimo bus labai nukrypta;

               (9)2020 m. Portugalija turėtų pasiekti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą, atsižvelgiant į leidžiamą ribą, susijusią su neįprastais įvykiais, dėl kurių leista taikyti laikiną nuokrypį. Remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze, tai dera su 1,5 % grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų didžiausiu nominaliu augimu, atitinkančiu 0,5 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze, jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad 2020 m. nuo to reikalavimo bus labai nukrypta. Kartu prognozuojama, kad 2019 m. Portugalija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės dėl leistino metinio 0,25 % nuokrypio, tačiau prima facie nenumatoma, kad skolos taisyklės būtų laikomasi 2020 m. Apskritai Taryba mano, kad nuo 2019 m. turėtų būti imtasi reikiamų priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Būtų svarbu bet kokias nenumatytas pajamas naudoti valdžios sektoriaus skolos santykiui toliau mažinti;

               (10)Portugalijos fiskalinio tvarumo stiprinimas priklauso nuo tolesnio ekonomikos augimui palankaus fiskalinio konsolidavimo, tačiau esama galimybių gerinti viešųjų finansų kokybę ir skatinant investicijas užtikrinti, kad išlaidos būtų palankesnės augimui (žr. toliau). Nepaisant to, kad viešosios investicijos 2018 m. padidėjo, palyginti su ES standartais, jos išliko labai nedidelės ir nesiekė vyriausybės nustatytų tikslų. Siekiant pagerinti išlaidų kontrolę ir padidinti išlaidų veiksmingumą, labai svarbu ir toliau vykdyti įsipareigojimų kontrolės įstatymą, griežtai ir laiku įgyvendinti biudžeto pagrindų įstatymą ir tęsti racionalizavimo veiksmus. Neseniai kai kuriuose sektoriuose atlikus atskiras išlaidų peržiūras, paremtas principu „iš apačios į viršų“, buvo šiek tiek padidintas jų veiksmingumas. Siekiant didesnio veiksmingumo, išlaidų peržiūra turėtų tapti nuolatine Portugalijos biudžeto sistemos dalimi. Be to, vis dar reikia vykdyti nuodugnesnes reformas siekiant didinti veiksmingumą ir aiškiai sutelkti dėmesį į bendrųjų išlaidų ribojimą laikantis principo „iš viršaus į apačią“. Tai iš esmės turėtų būti grindžiama viešojo administravimo reformos strategija, kuria siekiama geriau suderinti užimtumo viešajame sektoriuje lygį ir poreikį teikti veiksmingas paslaugas, įskaitant pagalbinių darbuotojų perskirstymą ir perkvalifikavimą, taip pat skatinti siekti individualių darbo rezultatų ir didinti valstybės tarnybos patrauklumą aukštos kvalifikacijos darbuotojams;

               (11)Portugalijos viešieji finansai nuolat patiria spaudimą dėl nepalankių demografinių tendencijų, ypač dėl senėjančios visuomenės, ir tai turi neigiamų padarinių, visų pirma susijusių su pensijų ir sveikatos sistemų tvarumu. Nors ankstesnės reformos padėjo padidinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą, tebevykdomos specialios pensijų didinimo priemonės ir ankstyvo išėjimo į pensiją reformos lėmė dar didesnį diskrecinį pensijų išlaidų didinimą jau ir taip joms didėjant dėl visuomenės senėjimo. Jei nebus imtasi tinkamų kompensacinių priemonių, kils rizika pensijų sistemos tvarumui. Sveikatos priežiūros sektoriuje 2018 m. toliau buvo skatinamas išlaidų veiksmingumas, be kita ko, labiau pasikliaujant centralizuotu pirkimu ir didesniu generinių ir biologiškai panašių vaistų naudojimu. Be to, dėl netinkamo biudžeto planavimo ir įgyvendinimo bei apskaitos kontrolės ir valdymo praktikos trūkumų nemažėja nuolat didelis ligoninių įsiskolinimas. Laikinas ligoninių įsiskolinimo sumažėjimas 2018 m. iš esmės susijęs su didelio masto neeilinės tarpuskaitos priemonėmis. Nauja 2019 m. programa siekiama struktūriškai spręsti ligoninių įsiskolinimo problemą įvedant naują valstybinių ligoninių valdymo modelį ir kartu gerokai padidinant jų metinius biudžetus. Šios programos galimybės per trumpą laiką pristabdyti ligoninių įsiskolinimo didėjimą ir taip struktūriškai sumažinti bendrą susidariusį įsiskolinimą labai priklauso nuo to, ar ji bus laiku ir veiksmingai įgyvendinta;

               (12)valstybės įmonių grynųjų pajamų padidinimas ir jų skolos sumažinimas padėtų didinti Portugalijos viešųjų finansų tvarumą. Valdžios institucijos planuoja, kad visų valstybinių įmonių grynosios pajamos priartės prie beveik subalansuoto lygio 2019 m., o tai reiškia vėlavimą, palyginti su ankstesniais pranešimais, kuriuose panašių rezultatų buvo tikimasi pasiekti dar 2018 m. Be to, priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi pradinių veiklos planų, ir pastangos užtikrinti, kad stebėsena būtų vykdoma laiku, skaidriai ir visapusiškai, buvo atidėtos ir vėlavo tapti taisomaisiais veiksmais, kai jie buvo reikalingi. Visų pirma, nebuvo užtikrintas pakankamas ex ante skaidrumas, susijęs su valstybinių įmonių finansavimu vykdant rekapitalizavimą ir teikiant paskolas;

               (13)nepaisant to, kad įgyvendinamos kelios darbo rinkos segmentacijos mažinimo priemonės, kaip antai darbo inspekcijos sustiprinimas ir mažų garantijų darbą dirbančių asmenų valstybės tarnyboje integravimo programa, laikinųjų darbuotojų dalis Portugalijoje vis dar viršija ES vidurkį. Konkretesnės priemonės, dėl kurių susitarė vyriausybė, darbdaviai ir darbuotojų atstovai ir kurių tikslas – toliau mažinti darbo rinkos segmentaciją, didinti darbo garantijas ir skatinti kolektyvines derybas, dar turi būti patvirtintos Parlamento ir įtvirtintos konkrečiais teisės aktais;

               (14)pagerėjus darbo rinkos sąlygoms sumažėjo žmonių, kuriems gresia skurdas arba socialinė atskirtis. Nepaisant šio pagerėjimo, pajamų nelygybė tebėra didelė, o socialinių pervedimų poveikis skurdo mažinimui – ribotas. Nors pajamų nelygybė Portugalijoje mažėja, ji tebėra gerokai didesnė už ES vidurkį. Minimalių pajamų sistemos adekvatumas yra viena iš mažiausių ES ir gaunamos pajamos sudaro tik 40 % nacionalinės skurdo ribos. Jei nebus peržiūrėtas, menkas socialinių pervedimų veiksmingumas ateityje galėtų būti rimtai išbandytas ekonomikos sulėtėjimo atveju, o tai ypač paveiktų pažeidžiamus asmenis;

               (15)žemas darbuotojų kvalifikacijos lygis yra kliūtis investicijoms ir našumo augimui. Apie 50 % 25–64 m. amžiaus gyventojų išsilavinimo lygis yra žemas, t. y. gerokai daugiau nei Sąjungos vidurkis, kuris 2018 m. sudarė 22 %. Anot įmonių, kvalifikuotų darbuotojų trūkumas yra rimta kliūtis investicijoms. Ypač kalbant apie suaugusiųjų mokymąsi, esama galimybių labiau įtraukti žemos kvalifikacijos darbuotojus (kurių dalyvavimas mokymosi programose nesiekia Sąjungos vidurkio) ir teikti tikslines viešąsias paskatas mažosioms ir vidutinėms įmonėms mokyti savo darbuotojus. Ypatingą iššūkį kelia skaitmeniniai įgūdžiai, nes 50 % Portugalijos gyventojų neturi bazinių skaitmeninių įgūdžių, palyginti su 43 % Sąjungos vidurkiu. Siekiant didinti įsidarbinimo galimybes ir socialinį judumą, itin svarbu investuoti į švietimą ir mokymą, įskaitant infrastruktūrą;

               (16)siekiant padidinti aukštųjų mokyklų absolventų skaičių, šiuo metu įgyvendinamos priemonės, skatinančios stoti į aukštąsias mokyklas, kaip antai reikšmingas stipendijų padidinimas. 30–34 metų amžiaus grupėje 33,5 % Portugalijos gyventojų yra baigę aukštąjį mokslą – tai vis dar yra mažiau nei ES vidurkis (40,7 %). Šie nekylantys maži rodikliai, visų pirma kalbant apie informacinių ir ryšių technologijų, gamtos mokslų, matematikos ir statistikos absolventus, gali turėti neigiamų padarinių Portugalijos našumo augimui ir pajėgumui diegti inovacijas. Vyriausybė stengiasi spręsti šį klausimą didindama studijų vietų skaičių šiose srityse ir įgyvendindama aukštojo mokslo sistemos peržiūrą, tačiau šių pastangų neužtenka;

               (17)neveiksnių paskolų santykis finansų sistemoje tebėra palyginti didelis – 11,3 %. Vis dėlto dauguma bankų padarė didelę pažangą siekdami neveiksnių paskolų kiekio mažinimo tikslų. Finansinių sunkumų paveikto turto antrinė rinka įgavo pagreitį, o bankai taip pat paspartino nurašymus ir neveiksnių paskolų susigrąžinimą. Neveiksnių paskolų pasiskirstymas ir toliau rodo, kad didelę dalį neveiksnių paskolų (65 %) sudaro įmonių paskolos. Per pastaruosius kelerius metus valdžios institucijos įgyvendino keletą teisinių ir institucinių reformų, susijusių su nemokumu ir skolų išieškojimu. Tačiau vidutinė nemokumo bylų nagrinėjimo trukmė išlieka ilga, o neišnagrinėtų teismo bylų skaičius didelis. Teisinės ir teisminės sistemos daro didelį poveikį susigrąžinimo procesui ir veiksmingo užstato perėmimo perspektyvoms. Ilga vidutinė susigrąžinimo procedūros trukmė turi įtakos neveiksnaus turto rinkos kainoms;

               (18)iš esmės nebuvo vykdomos reformos, kuriomis siekiama supaprastinti administravimą, nes pastangos šioje srityje daugiausia apsiriboja visuotiniu procedūrų dematerializavimu ir vienkartinio duomenų pateikimo principo įgyvendinimu. Pirmiausia reikėtų apriboti dokumentų, kurie turi būti pateikti, skaičių ir pakeisti leidimų išdavimo tvarką paprastomis atitikties deklaracijomis su taikytinomis sąlygomis arba, jautresniuose sektoriuose, supaprastinti leidimų išdavimą sumažinant sprendimų priėmimo laiką ir taikant patvirtinimą pagal nutylėjimą. Kai kuriuose konkrečiuose sektoriuose dar reikia supaprastinti procedūras. Vis dar taikomi pernelyg dideli administraciniai mokesčiai, visų pirma statybos sektoriuje. Be to, viešųjų pirkimų planavimo ir stebėsenos trūkumai trukdo konkurencijai. Viešųjų pirkimų rezultatai galėtų būti pagerinti įvedus struktūrinį ir kiekybinį planavimą ir užtikrinus griežtesnę priežiūrą sutarčių vykdymo etape. Nors 2017–2018 m. buvo gerokai sumažinta tiesiogiai skiriamų sutarčių, jų vis dar naudojama daug;

               (19)įgyvendindama finansinės pagalbos programą Portugalija stengėsi sumažinti reglamentavimo naštą, tenkančią griežtai reglamentuojamoms profesijoms, visų pirma pradėjusi taikyti 2013 m. pagrindų įstatymą. Tačiau kai kuriais atvejais ši pažanga buvo sustabdyta arba netgi panaikinta priėmus įgyvendinimo aktus dėl atskirų profesijų ir nustačius draudimą įmonių grupėms. Verslo ir profesinėms paslaugoms vis dar taikomi reguliavimo ir administraciniai apribojimai, keliantys abejonių dėl konkurencijos, kainų lygių, inovacijų ir paslaugų kokybės. Kol kas nebuvo paskelbta jokių reformų planų, reaguojant į Komisijos rekomendacijas dėl profesinių paslaugų reglamentavimo
                  8
                arba į 2018 m. EBPO Portugalijos savireguliuojamų profesijų konkurencijos vertinimo peržiūrą (bendradarbiaujant su Portugalijos konkurencijos institucija);

               (20)per pastaruosius kelerius metus pagerėjo finansavimo gavimo sąlygos įmonėms, o įmonių, kurios galimybę gauti finansavimą nurodo kaip pagrindinį investavimo apribojimą, dalis dabar atitinka ES vidurkį. Portugalijos valdžios institucijos pradėjo įgyvendinti ir sustiprino kelias iniciatyvas šioje srityje, pavyzdžiui, programą „Capitalizar“ ir kitas programas, skirtas konkrečių tipų bendrovėms ar sektoriams. Tačiau finansuodamos investicijas Portugalijos įmonės vis dar labai priklauso nuo nuosavų išteklių, o didelė dalis banko paskolų išduodama labai mažo našumo įmonėms. Mažas vienam darbuotojui tenkantis investuoto kapitalo dydis yra didelė kliūtis, trukdanti atnaujinti Portugalijos ekonomikos gamybos struktūrą. Atsižvelgiant į tai, svarbu, kad gamybinės investicijos būtų didinamos ir laipsniškai nukreipiamos į augimo potencialą turinčias įmones ir didelio našumo sektorius. Nors kiti finansavimo šaltiniai, pvz., rizikos kapitalas ir nuosavas kapitalas, pastaraisiais metais didėjo, jie tebėra gerokai mažesni už ES vidurkį;

               (21)teisingumo sistema tampa veiksmingesnė, tačiau ir toliau susiduriama su esminiais sunkumais, susijusiais su ilgomis bylų nagrinėjimo procedūromis ir dideliu neišspręstų bylų skaičiumi, ypač administraciniuose ir mokesčių teismuose. Nors ir toliau dedamos pastangos kovoti su korupcija, korupcijos prevencija išlieka problema, nes trūksta koordinuotos strategijos ir aiškios atsakomybės;

               (22)neseniai vėl padidėjo investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą, tačiau jų nepakanka Portugalijos nacionalinei mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemai atnaujinti. Kelerius metus mažėjusi, moksliniams tyrimams ir plėtrai skirtų išlaidų dalis, palyginti su BVP, pastaruoju metu padidėjo, o 2017 m. įmonių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumas šiek tiek viršijo viešųjų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumą. Nedidelė pažanga padaryta siekiant pagerinti Portugalijos ekonominę struktūrą, kad didesnė pridėtinės vertės dalis būtų gaunama aukštųjų technologijų gamybos ir žinioms imlių paslaugų srityje. Skatinant investicijas į nematerialųjį turtą, įskaitant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, taip pat valdymo įgūdžius, finansinį raštingumą ir skaitmeninius įgūdžius, kad įmonės galėtų augti, didinti savo inovacijų pajėgumus ir patekti į eksporto rinkas, Portugalijoje atsiranda didelių galimybių didinti investicijas ir našumo augimą;

               (23)dėl nepakankamų jūrų ir geležinkelių jungčių į eksportą orientuotoms įmonėms sunku visapusiškai pasinaudoti bendrosios rinkos teikiamomis galimybėmis. Dėl geografinės padėties Portugalija yra natūralus jūrų laivybos, ypač transatlantinių maršrutų, atvykimo punktas. Laiku investavus į naujus konteinerių terminalus Sinese ir Bareire (Vasko da Gamos terminalą) ir užbaigus šiuo metu vykdomus investicinius projektus kituose pagrindiniuose Portugalijos uostuose (Viana do Kastelo, Leišoinso, Aveiro, Figeiros da Fos, Setubalio) būtų padidintas šių uostų konteinerių krovos pajėgumas. Susisiekimui su Ispanija (tiek Rytų-Vakarų, tiek Šiaurės-Pietų koridoriais) vis dar nepakankamai naudojami geležinkeliai. Parengus išsamų Pirėnų planą, kuriame, be kita ko, būtų nustatyti tarpiniai etapai, terminalai, jungtys, kurių reikia norint pasinaudoti Ispanijos tinklo atnaujinimu, ir išplėtojus Tarptautinės geležinkelių sąjungos vėžę, būtų paskatinta Portugalijos tarptautinio geležinkelio veikla;

               (24)investicijos į efektyvų išteklių naudojimą ir prisitaikymą prie klimato kaitos padėtų užtikrinti ilgalaikį tvarų augimą. Pasirengimas neigiamam klimato kaitos poveikiui, pavyzdžiui, potvyniams ir miškų gaisrams, Portugalijoje vis dar kelia problemų. Dar reikia daug nuveikti, kad būtų pasiektas 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslas, o naujausi 2017 m. duomenys rodo, kad energijos suvartojama vis daugiau. Dar yra daug neišnaudotų galimybių padidinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą ir sumažinti įmonių suvartojamos energijos kiekį. Geresnė energijos jungtis su Pirėnų pusiasaliu galėtų sudaryti sąlygas didesnei konkurencijai ir palengvinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą;

               (25)pašalinti tam tikrus rekomendacijose nustatytus trūkumus, visų pirma šalies ataskaitos
                  9
                D priede nurodytose srityse, galėtų padėti 2021–2027 m. ES fondų programavimas. Tai suteiktų Portugalijai galimybę atsižvelgiant į regioninius skirtumus ir ypatingą atokiausių regionų situaciją optimaliai panaudoti šiuos fondus nustatytuose sektoriuose. Kad šios investicijos būtų sėkmingos, svarbu stiprinti šalies administracinius gebėjimus valdyti šiuos fondus;

               (26)per 2019 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Portugalijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2019 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2019 m. stabilumo programą ir 2019 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Portugalija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Portugalijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi Sąjungos taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

               (27)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2019 m. stabilumo programą, o jos nuomonė
                  10
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (28)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2019 m. nacionalinę reformų programą ir 2019 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose. Šios rekomendacijos taip pat padeda įgyvendinti euro zonai skirtas rekomendacijas, visų pirma pirmą, antrą ir ketvirtą rekomendacijas. 1 rekomendacijoje nurodytos fiskalinės politikos priemonės, inter alia, padeda naikinti disbalansą, susijusį su didele valdžios sektoriaus skola,

               REKOMENDUOJA Portugalijai 2019 ir 2020 m. imtis šių veiksmų:

               1.2020 m. pasiekti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą, atsižvelgiant į leidžiamą ribą, susijusią su neįprastais įvykiais, dėl kurių leista taikyti laikiną nuokrypį. Nenumatytas pajamas panaudoti tam, kad būtų greičiau mažinamas valdžios sektoriaus skolos santykis. Gerinti valstybės finansų kokybę pirmenybę teikiant augimą skatinančioms išlaidoms, kartu stiprinant bendrą išlaidų kontrolę, išlaidų veiksmingumą ir tinkamai sudarant biudžetą, ypatingą dėmesį skiriant nuolatiniam ligoninių įsiskolinimo mažinimui. Didinti valstybės įmonių finansinį tvarumą, kartu užtikrinant, kad stebėsena būtų vykdoma laiku, skaidriai ir visapusiškai.

               2.Imtis priemonių darbo rinkos segmentacijos problemai spręsti. Kelti gyventojų kvalifikacijos, visų pirma jų skaitmeninio raštingumo, lygį, be kita ko, užtikrinant, kad suaugusiųjų švietimas labiau atitiktų darbo rinkos poreikius. Didinti aukštųjų mokyklų absolventų skaičių, visų pirma mokslo ir informacinių technologijų srityje. Didinti minimalios socialinės apsaugos sistemos veiksmingumą ir adekvatumą.

               3.Vykdant su investicijomis susijusią ekonominę politiką sutelkti dėmesį į mokslinius tyrimus ir inovacijas, geležinkelių transportą ir uostų infrastruktūrą, perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio energetikos bei energetikos tinklų jungčių išplėtimą, atsižvelgiant į regioninius skirtumus.

               4.Sudaryti sąlygas greičiau susigrąžinti užstatą, susietą su neveiksniomis paskolomis, didinant nemokumo ir susigrąžinimo procedūrų veiksmingumą. Mažinti įmonėms tenkančią administracinę ir reguliavimo naštą, visų pirma mažinant su konkrečiais sektoriais susijusias licencijų išdavimo kliūtis. Parengti griežtai reglamentuojamų profesijų apribojimų mažinimo veiksmų planą. Didinti administracinių ir mokesčių teismų veiksmingumą, visų pirma trumpinant procedūrų trukmę.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)

                        OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1021 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės pajamų priemonės arba teisės aktais nustatytas pajamų didėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.

                     (8)

                        SWD(2016) 436 final.

                     (9)

                        SWD(2019) 1021 final.

                     (10)

                        Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.