               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 265 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2015 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2015 m. Liuksemburgo stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2015 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Liuksemburgo stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Šioje strategijoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindinėms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Liuksemburgo stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Reglamentą (ES) Nr. 473/2013
                  4
                Komisija pateikė nuomonę dėl Liuksemburgo 2015 m. biudžeto plano projekto
                  5
               ;

               (4)2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  6
               , kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  7
               , kurioje nenurodė, kad Liuksemburgas yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

               (6)2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Liuksemburgo ataskaitą
                  8
               . Šalies ataskaitoje įvertinta Liuksemburgo pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas;

               (7)2015 m. balandžio 30 d. Liuksemburgas pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsajas, jos vertintos vienu metu;

               (8)šiuo metu Liuksemburgui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2015 m. stabilumo programoje vyriausybė numato sumažinti nominalaus biudžeto perteklių nuo 0,6 % BVP 2014 m. iki 0,1 % BVP 2015 m. Vėliau, 2018 m., ji planuoja vėl jį padidinti iki 0,9 % BVP. Per programos laikotarpį vyriausybė planuoja laikytis vidutinio laikotarpio tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio pertekliaus. Pagal stabilumo programą vyriausybė planuoja išlaikyti valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykį gerokai mažesnį už Sutartyje nurodytą 60 % pamatinę vertę. Numatoma, kad skolos santykis bus maždaug 24 % visu programos laikotarpiu, 2016 m. jis bus didžiausias – šiek tiek viršys 24 %, o vėliau mažės ir 2019 m. bus mažesnis už 24 % BVP. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, 2015 m. yra palankus, o vėliau – tikėtinas. Tačiau nuo 2016 m. kyla rizika, susijusi su biudžeto priemonių įgyvendinimu. Komisijos 2015 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2015 ir 2016 m. struktūrinis balansas atitiks vidutinio laikotarpio tikslą. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Liuksemburgas, kaip numatoma, atitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Liuksemburgo fiskalinė sistema buvo itin sustiprinta priėmus vidutinio laikotarpio biudžeto sistemą ir įsteigus fiskalinę tarybą. Vis dėlto reikėtų pašalinti svarbų trūkumą, susijusį su reguliariu metų fiskalinių duomenų skelbimu, nes tai yra itin svarbu siekiant realiuoju laiku stebėti biudžeto pokyčius;

               (9)numatytas pajamų, gaunamų iš vartojimo mokesčių, sumažėjimas dėl su e. prekyba susijusio reglamentavimo pokyčių parodė, kad bent viena fiskalinių pajamų dalis yra pažeidžiama. Siekiant užtikrinti geresnį šių pajamų nuspėjamumą, reikėtų toliau plėsti mokesčių bazę ir derinti apmokestinimą, visų pirma peržiūrint šiuo metu mažus būsto nuosavybės mokesčius, ir geriau panaudoti alternatyvius šaltinius, įskaitant aplinkosaugos mokesčius. Pradėtas visapusiškos mokesčių reformos (siekiant, kad ji įsigaliotų 2017 m.) parengiamasis darbas;

               (10)nors pensijų sistema buvo neseniai reformuota, ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui kyla grėsmė dėl išlaidų pensijoms augimo, taip pat dėl nuolat didėjančių ilgalaikės slaugos išlaidų. Prognozuojama, kad 2015 m. susidarys ilgalaikės slaugos draudimo deficitas
                  9
               , taip pat numatoma, kad jo rezervai laipsniškai mažės, todėl jau 2017 m. jie bus mažesni už teisiškai privalomus 10 % išlaidų. Tvirtinant 2015 m. biudžetą buvo patvirtintos kai kurios priemonės, kurios gali padėti sutaupyti lėšų
                  10
               . Tačiau kol kas planuota ilgalaikės slaugos draudimo reforma, kurios tikslas – teikti žmonėms, kuriems reikalinga ilgalaikė slauga, atitinkamo lygio paslaugas, ir užtikrinti atitinkamą finansavimą, neperkelta į teisės aktus. 2012 m. pensijų reformos užmojis nebuvo pakankamai platus, nes didelio teisės aktais nustatyto ir faktinio pensinio amžiaus atotrūkio klausimas buvo sprendžiamas tik iš dalies. Ir toliau galima naudotis keliais ankstyvo išėjimo į pensiją būdais. Palyginti su kitomis ES šalimis, vyresnio amžiaus darbuotojų dalyvavimas darbo rinkoje išlieka labai mažas. Parengtas teisės akto, kuris yra susijęs su pensijų reforma ir kuriuo iš dalies keičiamas darbo kodeksas (amžiaus paktas), projektas. Šis projektas apima priemonių, kurių tikslas – išlaikyti vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumą, rinkinį;

               (11)Liuksemburgo ekonomikai būdingas didelis skirtingų ekonomikos sektorių darbo našumo skirtumas – finansų sektoriaus našumas yra du kartus didesnis už ne finansų sektorių našumą. Todėl galima manyti, kad didesnis sektorių realaus darbo užmokesčio kitimas, atitinkantis sektorių darbo našumą, galėtų padėti perskirstyti darbo jėgą į naujus konkurencingus sektorius arba sektorius, kurie patiria nuostolių dėl sąnaudų konkurencingumo praradimo.  Ilguoju laikotarpiu išlieka būtino sektorių darbo užmokesčių koregavimo kliūčių;

               (12)nepaisant iš esmės gerai veikiančių darbo rinkų ir aukštų aukštojo išsilavinimo įgijimo rodiklių, vyresnio amžiaus darbuotojų, moterų ir jaunų žemos kvalifikacijos darbuotojų užimtumo lygis yra palyginti žemas. Efektyviai aktyvumo skatinimo politikai kyla institucinių kliūčių. Toliau vykdoma svarbi reforma, skirta valstybinėms užimtumo tarnyboms, kad pastarosios teiktų asmenines konsultacijas darbo ieškantiems asmenims, tačiau ji kol kas nebaigta. Profesinio mokymo ir rengimo reformos ir vidurinių mokyklų reformos projektai siekiant pagerinti švietimo rezultatus, visų pirma mokinių iš mažiau socialinių ir ekonominių galimybių turinčių šeimų, nebuvo priimti. Tikimasi, kad paskelbtos priemonės dėl motinystės ir mokymosi išmokų ir planuojama vaiko priežiūros atostogų reforma paskatins aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje. Menkos antrojo šeimoje uždirbančio asmens paskatos dirbti susijusios su bendro apmokestinimo sistema ir su socialinių išmokų sistemos sandara. Nors aukštąjį išsilavinimą įgyjančių asmenų dalis didelė, švietimo rezultatai tebėra nepatenkinami, taip pat tebėra sunku pagerinti migrantų kilmės asmenų ir jaunų žemos kvalifikacijos darbuotojų padėtį. Darbo rinkos pasiūlos klausimai, susiję su instituciniais veiksniais ir su socialinių išmokų sistemos sandara, lieka neišspręsti ir tebėra darbo rinkos problemų šaltinis;

               (13)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Liuksemburgo ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Liuksemburgas ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jam skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Liuksemburgo politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

               (14)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Liuksemburgo stabilumo programą ir mano
                  11
               , kad Liuksemburgas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus;

               (15)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Liuksemburgas taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku,

               REKOMENDUOJA Liuksemburgui 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

               1.Išplėsti mokesčių, visų pirma vartojimo mokesčių, periodinio nekilnojamojo turto apmokestinimo ir aplinkosaugos mokesčių, bazę.

               2.Panaikinti teisės aktais nustatyto ir faktinio pensinio amžiaus atotrūkį apribojant ankstyvą išėjimą į pensiją ir susiejant teisės aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme.

               3.Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir pagal nacionalinę praktiką reformuoti darbo užmokesčio nustatymo sistemą siekiant užtikrinti, kad darbo užmokesčio raida atitiktų našumo lygį, visų pirma sektorių lygmeniu.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 265.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  OL L 140, 2013 5 27, p. 11.

                     (5)
                  C(2014) 8808 final.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 35 final/2.

                     (9)
                  CNS (Nacionalinė ligonių kasa), Budget de l’Assurance Dépendance, 2015 finansiniai metai, informaciją galima rasti

                     http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf

                  .

                     (10)
                  2015 m. biudžeto 255 ir 256 priemones galima rasti

                     http://www.budget.public.lu/

                  .

                     (11)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 267 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2015 m. Maltos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2015 m. Maltos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2015 m. Maltos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Maltos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014 m. Maltos nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Maltos stabilumo programos. 2014 m. lapkričio 28 d. pagal Reglamentą (ES) Nr. 473/2013
                  4
                Komisija pateikė nuomonę dėl Maltos 2015 m. biudžeto plano projekto
                  5
               ;

               (4)2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  6
               , kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  7
               , kurioje nenurodė, kad Malta yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

               (6)2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Maltos ataskaitą
                  8
               . Joje įvertinta Maltos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas;

               (7)2015 m. balandžio 17 d. Malta pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą, o 2015 m. balandžio 30 d. – 2015 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (8)[2015 m. birželio mėn. nutraukus perviršinio deficito procedūrą,] šiuo metu Maltai taikoma Stabilumo ir augimo pakto [prevencinė] dalis. 2015 m. stabilumo programoje vyriausybė planuoja 2015 m. nominalų deficitą laipsniškai sumažinti iki 1,6 % BVP ir toliau jį mažinti iki 0,2 % BVP 2018 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze galima laikyti, kad 2014 m. perviršinis deficitas buvo panaikintas. Pagal stabilumo programą vyriausybė planuoja vidutinio laikotarpio tikslą, kuris yra struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, pasiekti 2019 m., t. y. praėjus metams po programos laikotarpio. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės iki 61,2 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Kyla rizika, kad ir 2015 m., ir 2016 m. bus šiek tiek nukrypta nuo 0,6 % BVP reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Prognozuojama, kad 2015 m. struktūrinio balanso pagerėjimas bus 0,1 % BVP mažesnis už reikalaujamą. Nors 2016 m. numatomas koregavimas atitinka reikalavimą, 2015 ir 2016 m. vertinant kartu egzistuoja tam tikro nuokrypio rizika. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2016 m., nėra pakankamai išsamiai išdėstytos. Todėl 2015 ir 2016 m. metais reikės papildomų priemonių. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Malta iš esmės laikysis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

               (9)ilguoju laikotarpiu Maltos viešųjų finansų tvarumui kyla rizika, visų pirma atsižvelgiant į numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą. Jau priimtas sprendimas pensijų sistemoje ilginti teisės aktais nustatytą pensinį amžių įgyvendinamas labai lėtai, taip pat nėra konkrečios sąsajos tarp teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ir tikėtinos gyvenimo trukmės. Savo pensijų sistemos problemoms spręsti Malta ėmėsi darbo rinkos priemonių ir įvedė trečiosios pakopos pensijų kaupimo sistemą, taip pat nacionalinėje reformų programoje paskelbė apie papildomas politikos priemones, tačiau priemonės, kuriomis būtų siekiama gerokai padidinti sistemos tvarumą ir adekvatumą, dar turi būti paskelbtos ir įgyvendintos. Siekiant kuo labiau padidinti sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą ir kartu užtikrinti jos finansinį tvarumą, pradėta įgyvendinti 2014 m. nacionalinės sveikatos sistemos strategija. Tai reikia stebėti;

               (10)Malta ėmėsi priemonių, kurių tikslas – padėti gyventojams derinti profesinį ir šeiminį gyvenimą: visų pirma tai fiskalinės paskatos, nuolatinės nemokamos vaikų priežiūros centrų paslaugos ir lanksčios darbo sąlygos. Tačiau padidėjusi neoficialios ilgalaikės priežiūros paklausa ir tinkamų įgūdžių trūkumas gali trukdyti vyresnio amžiaus moterims darbo rinkoje ieškoti darbo. 2014 m. birželio mėn. paskelbta nacionalinė raštingumo strategija ir mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo strategija. Taip pat tęsiamas darbas siekiant švietimo rezultatus suderinti su darbo rinkos poreikiais, tačiau apčiuopiamų rezultatų dar reikės palaukti;

               (11)imtasi priemonių nustatyti rizikos kapitalo fondų naudojimo sistemą ir sudaryti geresnes sąlygas patekti į kapitalo rinkas, visų pirma peržiūrint veiklos pradėjimo schemą Malta Enterprise ir paskelbiant parengiamojo etapo investicijų programą. Taip pat tęsiami plėtros banko steigimo darbai. Tai reikia stebėti;

               (12)Maltos pastangos supaprastinti mokesčių surinkimo sistemą ir taip kovoti su mokesčių slėpimu ir skatinti vykdyti mokestines prievoles yra žingsniai teisinga linkme. Vykdant šį darbą būtina imtis konkrečių priemonių, kurios paskatintų sparčiau diegti elektronines mokėjimo priemones;

               (13)įvedus privalomus e. viešuosius pirkimus ir sustiprinus atitinkamus vyriausybės departamentus labai sutrumpinta viešųjų pirkimų procedūrų trukmė. Ji bus dar labiau sutrumpinta įgyvendinus paskelbtas priemones, visų pirma susijusias su papildomų darbuotojų įdarbinimu ir sekimo sistemos taikymu. Maltos ekonomikoje svarbus vaidmuo tenka transporto išlaidoms. Neseniai pradėta transporto reforma, tačiau vyriausybė dar turi pateikti visapusišką transporto strategiją;

               (14)nacionalinėje reformų programoje, palyginti su šalies ataskaita, nurodyta papildomų priemonių, kuriomis siekiama reformuoti teisingumo sistemą. Taigi Malta padarė tam tikrą pažangą atsižvelgdama į 2014 m. šaliai skirtą rekomendaciją didinti teismų sistemos efektyvumą. Taip pat baigiamas rengti įstatymo projektas. Kai jis įsigalios ir bus įgyvendintas, teismų sistema turėtų tapti dar veiksmingesnė, visų pirma dėl teismo procedūrų skaitmeninimo ir skatinimo naudoti alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmus;

               (15)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Maltos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Malta ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Maltos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (16)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Maltos stabilumo programą ir savo nuomonę
                  9
                visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (17)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Malta taip pat turėtų užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,

               REKOMENDUOJA Maltai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

               1.Panaikinus perviršinį deficitą užtikrinti 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2015 ir 2016 m.

               2.Imtis priemonių gerinti pagrindinius gebėjimus ir toliau mažinti mokyklos nebaigimo atvejų skaičių, skatinant mokytojų tęstinį profesinį tobulinimąsi.

               3.Sparčiau ilginti teisės aktais nustatytą pensinį amžių ir susieti jį su tikėtina gyvenimo trukme.

               4.Sudaryti geresnes sąlygas mažosioms ir labai mažoms įmonėms gauti finansavimą, visų pirma naudojant ne bankų priemones.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 267.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  OL L 140, 2013 5 27, p. 11.

                     (5)
                  C(2014) 8809 final.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 37 final.

                     (9)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 05 13
            COM(2015) 266 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2015 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Vengrijos konvergencijos programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2015 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2015 m. Vengrijos konvergencijos programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas;

               (2)remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;

               (3)2014 m. liepos 8 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl Vengrijos 2014 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014 m. Vengrijos konvergencijos programos;

               (4)2014 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje nurodė, kad Vengrija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

               (5)2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;

               (6)2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2015 m. Vengrijos ataskaitą
                  7
               . Joje įvertinta Vengrijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas; Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Vengrijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia imtis ryžtingų politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Dėmesį visų pirma reikėtų skirti rizikai, kylančiai dėl grynosios tarptautinės pozicijos, kuri, nepaisant tam tikros perbalansuojant išorės sąskaitas padarytos pažangos, vis dar labai neigiama, dėl didelės valstybės skolos, dėl finansų sektoriui tenkančios didelės reguliavimo naštos ir daugybės neveiksnių paskolų, dėl kurių sunku sumažinti finansinį įsiskolinimą;

               (7)2015 m. balandžio 30 d. Vengrija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 2015 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (8)šiuo metu Vengrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo 2013–2015 m. laikotarpio skolos taisyklė. 2015 m. konvergencijos programoje vyriausybė planuoja nominalų deficitą laipsniškai mažinti iki 2,4 % BVP 2015 m. ir toliau iki 1,6 % 2018 m., o vidutinio laikotarpio tikslą – 1,7 % BVP struktūrinį deficitą – pasiekti iki 2017 m. Remiantis konvergencijos programa, vyriausybė planuoja laipsniškai sumažinti skolos santykį su BVP iki 74,9 % 2015 m. ir iki 68,9 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra iš esmės tikėtinas iki 2016 m. ir palankus vėlesniais metais. Priemonės, kurias taikant būtų pasiekti planuojami deficito tikslai po 2016 m., nėra pakankamai išsamiai išdėstytos, ypač po 2016 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze, tiek struktūrinis balansas, tiek grynasis išlaidų augimas rodo, kad kyla rizika, kad 2015 ir 2016 m. bus gerokai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Todėl 2015 ir 2016 m. metais reikės papildomų priemonių. Be to, prognozuojama, kad 2015 m. Vengrija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės, o 2016 m., pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, – skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Vengrija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Šalies fiskalinio valdymo sistemai būtų naudinga, jei būtų griežtai taikoma teisės aktais jau įtvirtinta vidutinės trukmės biudžeto sistema, o Fiskalinei tarybai būtų suteiktas svarbesnis analitinis vaidmuo;

               (9)per pastaruosius 12 mėnesių nebuvo išspręstos svarbiausios bankų sektoriaus problemos, visų pirma problemos, susijusios su rinka grindžiamo skolinimo sąlygų atkūrimu sukuriant daugiau galimybių kaupti kapitalą ir užtikrinant efektyvesnį portfelio išvalymą. Nuo 2013 m. vidurio bankai skolino daugiausia pagal subsidijuojamas schemas, įskaitant apie 40 % paskolų MVĮ. Dėl didelės mokesčių ir reguliavimo naštos ir didelės dalies probleminių paskolų bankai neturi reikiamų paskatų aktyviau vykdyti savo įprastą, ne subsidijomis grindžiamą, skolinimo veiklą. Vengrijos išorės pozicija ir su tuo susijusi rizika finansiniam stabilumui gerokai sumažėjo dėl neseniai įvykdyto užsienio valiuta išreikštų paskolų konvertavimo į vietos valiutą. Tačiau namų ūkių įsiskolinimas užsienio valiuta tebėra svarbiausia priežastis, kodėl yra tokia didelė neveiksnių paskolų dalis. Dauguma iki šiol priimtų įsiskolinimo užsienio valiuta mažinimo priemonių nebuvo skirtos probleminiams skolininkams (išskyrus Nacionalinės turto valdymo agentūros namų ūkių sektoriuje taikomą priemonę), todėl mažai tikėtina, kad dėl jų pavyktų išspręsti neveiksnių paskolų problemą. Efektyviai išvalyti portfelį, be kita ko, trukdo tai, kad neatimama teisė naudotis turtu, o pertvarkymo teismine ir neteismine tvarka procedūros neefektyvios. Į neseniai su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku sudarytą susitarimą įtraukti keli vyriausybės įsipareigojimai spręsti finansų sektoriaus problemas, be kita ko, laipsniškai mažinant bankams taikomus mokesčius ir laikantis išankstinių konsultacijų principo. Griežtas šių priemonių įgyvendinimas būtų naudingas siekiant sugrįžti prie patikimos ir nuspėjamos finansų politikos sistemos. Pernai Vengrija ne kartą didino savo tiesioginės nuosavybės dalį bankų sektoriuje. Valstybės kišimasis į bankų sektorių didinant tiesioginės nuosavybės dalį gali kelti didelę fiskalinę riziką, net jei tai tik laikina;

               (10)pastarieji mokesčių srities pakeitimai (naujų mokesčių įvedimas ir esamų mokesčių padidinimas) rodo, kad grįžtama prie ankstesnės tendencijos didinti konkretiems sektoriams taikomus pelno mokesčius. Kadangi šie pakeitimai nenuspėjami ir selektyvūs, iškraipomos investicijos sektorių lygmeniu. Nors pradėta taikyti keletas naujų priemonių, mokesčių našta kai kurioms mažas pajamas gaunančių asmenų grupėms, ypač vienišiems žmonėms, išliko viena didžiausių visoje ES. Atrodo, dar esama galimybių mokesčių naštą perkelti apmokestinant labiau augimą skatinančius pajamų šaltinius. Pernai pradėtomis taikyti įvairiomis priemonėmis padedama sugriežtinti kovos su mokesčių vengimu sistemas. Sėkmingai įgyvendinus programą, pagal kurią mažmeninės prekybos vietų kasos aparatai buvo sujungti su internetine sistema, 2015 m. planuojama išplėsti programos taikymą ir ją taikyti kelioms rinkos paslaugoms. Buvo sumažinta riba, kurią viršijus reikia pateikti išsamią PVM deklaraciją. 2015 m. pradėta taikyti keliais gabenamų krovinių tikrinimo elektroninė sistema, kurios tikslas – sumažinti karuselinį sukčiavimą PVM. Tačiau dar būtų galima gerokai padidinti mokesčių surinkimo administravimo efektyvumą ir sumažinti mokestinių prievolių vykdymo sąnaudas, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

               (11)apskritai, Vengrijos darbo rinka 2014 m. pagerėjo – ekonomikai atsigaunant augo užimtumas privačiajame sektoriuje. Išlieka didelių problemų, susijusių su viešųjų darbų sistema, kurios taikymo mastas nuo 2011 m. buvo gerokai išplėstas. Regis, sistema yra neefektyvi ir neveiksminga aktyvios darbo rinkos politikos priemonė, dėl kurios kyla rizika, kad bus iškreiptas tinkamas darbo rinkos veikimas. Jei tos pačios lėšos būtų panaudotos skirtingai, tai galėtų atnešti daugiau naudos Vengrijos ekonomikai. Per pastaruosius ketverius metus biudžeto išlaidos sistemai išaugo keturis kartus – iki 0,8 % BVP ir numatoma, kad nuo dabar iki 2018 m. jos dar padvigubės, todėl lėšos negalės būti panaudotos tam, kad būtų iš esmės patobulintas mokymas ir paslaugos, reikalingos, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti atviroje darbo rinkoje. Kyla rizika, kad dėl tokio masto viešųjų darbų bus sąstingis ir ši sistema galutinai pakeis socialinės paramos išmokų žemos kvalifikacijos darbuotojams sistemą. Sistema nepakankamai suderinta su kitomis aktyvios darbo rinkos politikos priemonėmis ir nepakankamai skatinama dalyvių reintegracija į atvirą darbo rinką. Pirmą 2014 m. pusmetį sėkmingo pasitraukimo iš viešųjų darbų sistemos rodiklis siekė vos 13,8 %, tai reiškia, kad viešieji darbai nepakankamai padeda dalyviams reintegruotis į darbo rinką. Nors sistema skirta ilgalaikiams bedarbiams ir žemos kvalifikacijos darbuotojams, 2013 m. 47 % dalyvių buvo asmenys, įgiję vidurinį arba tretinį išsilavinimą. Teisės gauti bedarbio išmoką laikotarpis (trys mėnesiai) prailgintas nebuvo, todėl jis neatitinka vidutinio laikotarpio (daugiau kaip vieni metai), per kurį darbo ieškantys asmenys suranda darbą. Įgyvendinta keletas programų, kuriomis siekiama pagerinti romų įtraukimą į darbo rinką, taip pat įdiegta stebėjimo sistema. Tačiau vis dar trūksta racionalių ir suderintų politikos priemonių, kurios leistų iš esmės sumažinti skurdą. Skurdo rodikliai, nors ir rodo šiek tiek gerėjančias tendencijas, vis dar patvirtina, kad skurdo lygis grėsmingai aukštas, ypač romų ir vaikų. Išlieka socialinės paramos adekvatumo ir aprėpties trūkumų;

               (12)užuot pašalinus pastaraisiais metais atsiradusias kliūtis patekti į paslaugų rinką, 2014 m. buvo įvestos papildomos kliūtys, trukdančios veiksmingai paskirstyti ekonominius išteklius, didinančios netikrumą investuotojams ir ribojančios konkurenciją. Pavyzdžiui, viena iš naujų kliūčių yra reikalavimas visoms mažmeninės prekybos įmonėms leidimus gauti centralizuotai. Susirūpinimą tebekelia korupcija ir skaidrumo trūkumas, dėl kurių nukenčia viešasis administravimas, sprendimų priėmimas ir viešieji pirkimai. 2014 m. konkurencija viešųjų pirkimų srityje išliko nedidelė, o sutartys labai dažnai būdavo sudaromos tiesiogiai. 2014 m. vykdytas viešųjų pirkimų administracijos reorganizavimas – jo rezultatus reikia atidžiai stebėti. 2014 m. lapkričio mėn. Vengrija pateikė veiksmų planą, kaip perkelti į nacionalinę teisę naujas viešųjų pirkimų direktyvas ir skatinti konkurenciją bei didinti skaidrumą. Dar paskelbta apie keletą priemonių, kuriomis siekiama pagerinti kovos su korupcija sistemą;

               (13)nors įgyvendintos kelios priemonės, kuriomis siekiama skatinti romų vaikų švietimą, dar nesukurtas sisteminis požiūris į įtraukiojo bendrojo švietimo skatinimą. Mokyklas ar klases, kuriose dauguma moksleivių yra romai, lankančių romų vaikų dalis išlieka didelė, o romų moksleivių akademiniai pasiekimai yra prastesni už nacionalinį vidurkį. Mokytojai nėra parengti, kaip suteikti pakankamai paramos palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms. Būtina dėti daugiau pastangų gerinant perėjimą nuo vienos švietimo formos ir etapo prie kitų ir iš švietimo sistemos į darbo rinką. Planuojami valstybės finansuojamų vietų mokyklose skirstymo pakeitimai ir griežtesni stojimo į aukštojo mokslo įstaigas reikalavimai gali dar labiau apriboti galimybes pereiti nuo vienos švietimo formos prie kitos, ypač palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms. Aukštojo mokslo nebaigimo lygis Vengrijoje yra aukščiausias visoje ES – 47 %. 2014 m. gruodžio mėn. vyriausybė paskelbė, kad priėmė nacionalinę aukštojo mokslo strategiją. Strategijoje numatyta padidinti nacionalinį tretinio išsilavinimo tikslą iki 34 %. Apskritai, įgyvendinant pastarojo meto priemones nesugebėta užtikrinti palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių aktyvesnio dalyvavimo aukštojo mokslo sistemoje ir išspręsti mokslų nebaigimo problemos. Dabartinė finansavimo sistema negarantuoja lygiateisės prieigos;

               (14)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Vengrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendacijas, skirtas Vengrijai ankstesniais metais. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vengrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

               (15)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Vengrijos konvergencijos programą ir savo nuomonę
                  8
                visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (16)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Vengrijai 2015–2016 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti 0,5 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2015 m. ir 0,6 % BVP – 2016 m.

               2.Imtis priemonių, kad būtų atkurtos įprastos skolinimo realiajai ekonomikai sąlygos, pašalintos kliūtys rinkos sąlygomis pagrįstam portfelio išvalymui, gerokai sumažinta neapibrėžtųjų įsipareigojimų rizika, susijusi su padidėjusia valstybinės nuosavybės dalimi bankų sektoriuje.

               3.Sumažinti iškraipymą sukeliančius konkretiems sektoriams skirtus mokesčius, pašalinti nepagrįstas patekimo į paslaugų sektorių, įskaitant mažmeninės prekybos sektorių, kliūtis, sumažinti mokesčių pleištą mažas pajamas gaunantiems asmenims, be kita ko, apmokestinant mažesnį iškraipomąjį poveikį ekonomikos augimui turinčias sritis, toliau kovoti su mokesčių slėpimu, sumažinti prievolių vykdymo sąnaudas ir padidinti mokesčių surinkimo efektyvumą. Stiprinti viešųjų pirkimų struktūras, kuriomis skatinama konkurencija bei didinamas skaidrumas, ir toliau gerinti kovos su korupcija sistemą.

               4.Viešųjų darbų sistemai numatytus biudžeto išteklius skirti aktyvios darbo rinkos priemonėms, kad būtų skatinama integracija į pirminę darbo rinką ir padidinti socialinės paramos bei bedarbio išmokų adekvatumą ir aprėptį.

               5.Užtikrinti aktyvesnį palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių, visų pirma romų, dalyvavimą įtraukioje bendrojo švietimo sistemoje ir patobulinti šioms grupėms siūlomą paramą, vykdant tikslinį mokytojų mokymą, stiprinti priemones, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas pereiti nuo vieno švietimo etapo prie kito ir į darbo rinką, ir pagerinti esminių kompetencijų ugdymą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 266.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904 final.

                     (7)
                  SWD(2015) 36 final.

                     (8)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 525 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Suomijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Suomijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Suomijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Suomijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje Suomija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2017 m. kovo 9–10 d., o Taryba ją priėmė kovo 21 d.
                  7
               ;

               (2)kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Suomija turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1–2 rekomendacijose;

               (3)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Suomijos ataskaita
                  8
               . Joje įvertinta Suomijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Suomijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2017 m. vasario 22 d.
                  9
               . Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Suomijoje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas;

               (4)2017 m. balandžio 28 d. Suomija pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą ir 2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  10
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  11
               ;

               (6)šiuo metu Suomijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2017 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominaliojo balanso pablogėjimą nuo -1,9 % BVP 2016 m. iki -2,3 % BVP 2017 m., o toliau – tolygų jo gerėjimą iki -0,2 % BVP 2020 m. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 0,5 % BVP struktūrinį deficitą – numatoma pasiekti nuo 2019 m. Tačiau, remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu
                  12
               , vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas bus pasiektas tik nuo 2020 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP aukščiausią tašką – 64,7 % – pasieks 2017 m., o po to mažės ir 2020 m. sieks 62,7 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra palankus, ypač 2018 ir 2019 m. Scenarijus grindžiamas lūkesčiu, kad 2018–2019 m. užimtumas padidės po beveik 2 % per metus – tai gerokai daugiau nei vidutinis metinis augimas per pastaruosius 10 metų (+0,2 %);

               (7)2017 m. gegužės 22 d. Komisija pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį parengė ataskaitą, nes Suomijos valdžios sektoriaus skola viršijo 60 % BVP pamatinę vertę. Ataskaitoje padaryta išvada, kad įvertinus visus atitinkamus veiksnius laikytina, jog skolos kriterijaus laikomasi;

               (8)2017 m. stabilumo programoje nurodyta, kad išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui yra didelis, ir pateikta šių papildomų biudžeto išlaidų apimties ir pobūdžio tinkamų įrodymų. Remiantis stabilumo programa, išlaidos siekė 0,34 % BVP 2016 m. Komisijos nuomone, reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos 2016 m. sudarė 0,17 % BVP. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas yra neįprastas atvejis, jų poveikis Suomijos viešiesiems finansams yra didelis, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Todėl 2016 m. reikiamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo buvo sumažintas, kad būtų atsižvelgta į tas išlaidas. Remiantis 2017 m. stabilumo programa, numatoma, kad išlaidos, susijusios su išskirtiniu atvykstančių pabėgėlių srautu, sumažės 0,15 % BVP 2017 m. 2018 m. pavasarį Komisija remdamasi valdžios institucijų pateiktais stebėtaisiais duomenimis atliks galutinį 2017 m. vertinimą, be kita ko, reikalavimus atitinkančių sumų vertinimą;

               (9)2017 m. biudžeto plano projekte
                  13
                Suomija paprašė leisti pasinaudoti prevencinėje dalyje numatytu lankstumu pagal Bendrai sutartą poziciją dėl lankstumo taikant Stabilumo ir augimo paktą, kurią 2016 m. vasario mėn. patvirtino ECOFIN taryba, atsižvelgdama į svarbių struktūrinių reformų, turinčių teigiamą poveikį ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui, planuojamą įgyvendinimą (prašytas 0,5 % BVP lankstumas) ir nacionalines išlaidas projektams, kuriuos Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis bendrai finansuoja ES (prašytas 0,1 % BVP lankstumas);

               (10)prašymas taikyti lankstumą vykdant struktūrines reformas yra susijęs su darbo rinkos reformomis, visų pirma konkurencingumo paktu ir pensijų reforma. Pagal paktą daugiau kaip 90 % darbuotojų 12 mėnesių įšaldomas darbo užmokestis ir visam laikui neatlygintinai 24 valandomis pailginamas metinis darbo laikas. Be to, darbuotojai nuolat mokės didesnę socialinio draudimo įmokų dalį. Siekdama kompensuoti darbo užmokesčio įšaldymą ir sąnaudų naštos darbuotojams padidėjimą Vyriausybė nuo 2017 m. visam laikui sumažino uždirbtų pajamų apmokestinimą. Vykdant pensijų reformą mažiausias teisės aktais nustatytas pensinis amžius iki 2027 m. bus padidintas nuo 63 iki 65 metų; vėliau pensinis amžiaus bus susietas su vidutine tikėtina gyvenimo trukme. Abi reformos įsigaliojo 2017 m. Dėl įgyvendinant konkurencingumo paktą padidėjusio sąnaudų konkurencingumo galėtų padidėti užimtumas, o realusis BVP – padidėti 1,5–2 %, kaip nurodyta 2017 m. biudžeto plano projekte. Atsižvelgiant į priemonės pobūdį, esama netikrumo dėl užimtumo arba BVP įverčių, tačiau iš esmės jie yra tikėtini. Todėl šios reformos padarys teigiamą poveikį viešųjų finansų tvarumui. Be to, remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze atlikto išsamaus 2017 m. apskaičiuoto gamybos apimties atotrūkio vertinimo rezultatai rodo, kad Suomija 2017 m. atitinka minimalų kriterijų. Siekdama suteikti papildomą patikinimą dėl siekio išlaikyti 3 % BVP deficito pamatinę vertę, Suomijos Vyriausybė viešai įsipareigojo prireikus 2017 m. imtis papildomų priemonių, kad būtų laikomasi fiskalinių taisyklių, įskaitant Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę
                  14
               . Tuo remiantis šiuo metu Suomija gali būti vertinama kaip atitinkanti reikalavimus, kad 2017 m. galėtų pasinaudoti laikinu 0,5 % BVP nuokrypiu, su sąlyga, kad ji tinkamai įgyvendins sutartas reformas, kurių įgyvendinimas bus stebimas per Europos semestrą;

               (11)kalbant apie prašymą leisti pasinaudoti lankstumu su tikslu pritraukti papildomų investicijų, 2017 m. stabilumo programoje pateikta informacija, regis, patvirtina, kad Suomijos laikinas nuokrypis nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2017 m., yra veiksmingai naudojamas investicijoms didinti. Todėl, taip pat atsižvelgiant į pirmiau nurodytus aspektus, susijusius su minimaliu kriterijumi, ir tai, kad išsamus apskaičiuoto gamybos atotrūkio vertinimas patvirtina, jog Suomijoje yra ekonomiškai sunkus laikotarpis, šiuo metu Suomija gali būti vertinama kaip atitinkanti reikalavimus, kad 2017 m. galėtų pasinaudoti laikinu 0,1 % BVP nuokrypiu, siekiant atsižvelgti į nacionalines investicines išlaidas bendrai su ES finansuojamiems projektams. Komisija atliks ex post vertinimą, kad patikrintų faktines nacionalinių išlaidų bendrai finansuojamiems investiciniams projektams ir susijusio nuokrypio sumas;

               (12)2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Suomijai 2017 m. užtikrinti bent 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Užtikrinant, kad toliau būtų laikomasi minimalaus kriterijaus (t. y. 1,1 % BVP struktūrinio deficito), Komisijos 2017 m. pavasario prognozė rodo, kad yra galimybių 2017 m. taikyti papildomą laikiną 0,6 % BVP nuokrypį pagal struktūrinių reformų ir investicijų išlygas. Tuo pagrindu struktūriniam balansui 2017 m. būtų leidžiama pablogėti 0,5 % BVP. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze Suomija atitiktų prevencinės dalies reikalavimus. Jeigu būtų atsižvelgta į dabartinį atnaujintą išskirtinio masto atvykstančių pabėgėlių srauto mažesnio poveikio 2017 m. biudžetui įvertį, bendro vertinimo išvada nepasikeistų. 2018 m. Suomija turėtų pasiekti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą, atsižvelgiant į nuokrypį, susijusį su neįprastais įvykiais (kuris leistas 2016 m.), taip pat nuokrypį, susijusį su struktūrinių reformų įgyvendinimu ir investicijomis (kuris leistas 2017 m.)
                  15
               . Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, tai dera su 1,6 % grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominaliuoju augimu
                  16
               , atitinkančiu 0,1 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Jeigu politika nesikeis, 2018 m. Suomija atitiktų prevencinės dalies reikalavimus. Jeigu būtų atsižvelgta į dabartinį atnaujintą išskirtinio masto atvykstančių pabėgėlių srauto mažesnio poveikio 2017 m. biudžetui įvertį, bendro vertinimo išvada nepasikeistų. Kartu prognozuojama, kad 2017 ir 2018 m. Suomija prima facie skolos mažinimo kriterijaus nesilaikys. Apskritai Taryba mano, kad Suomija turi būti pasirengusi imtis papildomų priemonių siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi reikalavimų;

               (13)numatoma, kad dėl visuomenės senėjimo ir mažėjančios darbo jėgos, išlaidos pensijoms, sveikatos ir ilgalaikei priežiūrai padidės nuo 23 % BVP 2013 m. iki 27 % BVP 2030 m. 2017 m. sausio mėn. įsigaliojo pensijų reforma, kuria mažiausias teisės aktais nustatytas pensinis amžius iki 2027 m. padidės nuo 63 iki 65 metų ir teisės aktais nustatytas pensinis amžius bus susietas su vidutinės tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais. Socialinės ir sveikatos priežiūros paslaugų, už kurių teikimą šiuo metu yra atsakingos savivaldybės, išlaidos sudaro 10 % BVP. Numatoma, kad jeigu sistema nebus pertvarkyta, tos išlaidos, vertinant nominaliai, per kelerius ateinančius metus didės po 2,4 % per metus ir taip pat didės kaip BVP dalis. Pagrindiniai reformos tikslai – mažinti viešųjų finansų tvarumo atotrūkį ilguoju laikotarpiu geriau kontroliuojant išlaidas. Tai bus pasiekta integruojant paslaugas, konsoliduojant paslaugų organizavimą ir jas skaitmeninant. Pirmieji socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų reformų teisės aktų pasiūlymai parlamentui buvo pateikti 2017 m. kovo mėn. Šiais teisės aktais bus sukurta teisinė sistema dėl 18 naujų apskričių, kurios nuo 2019 m. iš savivaldybių perims atsakomybę už socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas. Dar reikia užbaigti teisės aktų pasiūlymus dėl kontroversiškiausių reformos dalių, visų pirma dėl pacientų laisvės pasirinkti savo paslaugų teikėją, kad reforma, kaip planuota, galėtų būti įgyvendinta nuo 2019 m.;

               (14)darbo užmokestis pastaraisiais metais didėjo nuosaikiai. Sutartas darbo užmokestis 2014–2016 m. vidutiniškai augo po 0,7 % per metus. Dėl mažo darbo našumo didėjimo sąnaudų konkurencingumas didėjo tik palaipsniui. 2016 m. socialiniai partneriai pasirašė konkurencingumo paktą, kuriuo siekiama 2017 m. palaipsniui didinti Suomijos sąnaudų konkurencingumą. Pagal paktą daugiau kaip 90 % darbuotojų 12 mėnesių įšaldomas darbo užmokestis ir visam laikui neatlygintinai 24 valandomis pailginamas metinis darbo laikas. Be to, darbuotojai nuolat mokės didesnę socialinio draudimo įmokų dalį. Tikimasi, kad šios priemonės per kelerius ateinančius metus prisidės prie eksporto ir užimtumo augimo. Būsimas 2017 m. antrąjį pusmetį įvyksiantis darbo užmokesčio derybų raundas bus itin svarbus užtikrinant šį numatomą teigiamą poveikį, nes paktas iki galo nepanaikino sąnaudų konkurencingumo atotrūkio nuo panašaus ekonominio išsivystymo šalių;

               (15)padėtis darbo rinkoje 2016 m. palaipsniui pradėjo gerėti, tačiau problemų išlieka. 2008–2015 m. užimtumas gamybos sektoriuje sumažėjo 21 %. Kituose sektoriuose, pvz., statybų, nekilnojamojo turto ir sveikatos priežiūros, yra darbo jėgos trūkumo požymių. Tai rodo, kad yra būtina vykdyti tikslinę aktyvią darbo rinkos politiką ir toliau investuoti į suaugusiųjų mokymąsi ir profesinį mokymą, siekiant sudaryti sąlygas profesiniam judumui. Laisvų darbo vietų ir užimtumo santykis 2016 m. buvo beveik toks pat aukštas, kaip ir 2007 m., o nedarbo lygis buvo dviem procentiniais punktais aukštesnis. Tai gali reikšti, kad yra darbo jėgos paklausos ir pasiūlos neatitikimų, taip pat tam tikrų laisvų darbo vietų nepatrauklumą arba tai, kad paskatos pradėti dirbti yra ribotos. Reikia toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti geresnius neaktyvių asmenų, ypač priklausančių 25–39 metų amžiaus grupei, ilgalaikių bedarbių ir migrantų dalyvavimo darbo rinkoje rezultatus. Siekiant užtikrinti geresnius migrantų kilmės asmenų socialinės padėties ir dalyvavimo darbo rinkoje rezultatus taip pat reikės nuolat investuoti į jų švietimą;

               (16)kalbant apie aktyvumo skatinimą, sudėtinga skirtingų rūšių išmokų sistema gali lemti didelį neveiklumo lygį ir mažo darbo užmokesčio spąstus, taip pat biurokratines problemas pakartotinai skiriant išmokas. Tuos spąstus būtina šalinti. Siekiant didinti paskatas priimti darbo pasiūlymus buvo sugriežtintas reikalavimas bedarbiams priimti darbo pasiūlymą ir dalyvauti aktyvumo skatinimo schemose. Be to, sutrumpintas su uždarbiu siejamų nedarbo išmokų mokėjimo terminas. Pradėtos taikyti teigiamos paskatos, pavyzdžiui, leidžiant naudoti bazinę nedarbo išmoką kaip judumo ir darbo užmokesčio subsidijas siekiant skatinti ieškančių darbo asmenų aktyvumą. Padidintas paskatas priimti darbo pasiūlymą galėtų papildyti esamų biurokratinių kliūčių įsidarbinti arba tapti verslininku panaikinimas;

               (17)su sąnaudomis nesusijęs konkurencingumas slopina eksporto rezultatus ir gali riboti Suomijos patrauklumą užsienio investuotojams. Struktūriniai pokyčiai vyksta, tačiau pastaruoju metu sulėtėjo. Padaryta pažanga konkurencijai atveriant paslaugų, pavyzdžiui, mažmeninės prekybos ir transporto, sektorius ir buvo pateikta pasiūlymų siekiant padidinti konkurenciją kituose vidaus paslaugų sektoriuose. Nors tarptautiniuose palyginimuose pagal verslo aplinką ir patrauklumą investuoti Suomija užima vieną iš pirmaujančių pozicijų pasaulyje, esamos užsienio investicijos Suomijoje pagal ekonomikos dydį yra mažesnės už ES vidurkį;

               (18)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Suomijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Suomija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik programų ir tolesnių priemonių svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Suomijos politikai, bet ir tai, kaip jomis laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (19)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė
                  17
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

               REKOMENDUOJA Suomijai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Fiskalinę politiką vykdyti vadovaujantis Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimais, o tai reiškia, kad savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą ji turi pasiekti 2018 m., atsižvelgiant į leidžiamas ribas, siejamas su neįprastais įvykiais, struktūrinių reformų įgyvendinimu ir investicijomis, dėl kurių leista taikyti laikiną nuokrypį. Užtikrinti, kad būtų laiku patvirtinta ir įgyvendinta administracinė reforma, siekiant padidinti socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų efektyvumą.

               2.Skatinti didesnį darbo užmokesčio derėjimą su našumo pokyčiais, visapusiškai atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį. Vykdyti tikslines aktyvios darbo rinkos politikos priemones siekiant spręsti užimtumo ir socialines problemas, teikti paskatas priimti darbo pasiūlymus ir skatinti verslumą.

               3.Toliau tobulinti reguliavimo sistemą ir mažinti administracinę naštą siekiant didinti konkurenciją paslaugų sektoriuje ir skatinti investicijas.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) xxx.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 91 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, Komisijos tarnybų perskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką.

                     (13)
                  Finansų ministerijos leidiniai 36c/2016.

                     (14)
                  VM/712/04.00.05.01/2016.

                     (15)
                  Suomijai leidžiama nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2018 m., nes laikini nuokrypiai galioja trejų metų laikotarpį.

                     (16)
                  Grynąsias valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje.

                     (17)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 22
            COM(2017) 521 final
            Rekomendacija
            TARYBOS REKOMENDACIJA
            dėl 2017 m. Portugalijos nacionalinės reformų programossu Tarybos nuomone dėl 2017 m. Portugalijos stabilumo programos

               Rekomendacija

               TARYBOS REKOMENDACIJA

               dėl 2017 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos

                  su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Portugalijos stabilumo programos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
                  1
               , ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo
                  2
               , ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

               atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

               kadangi:

               (1)2016 m. lapkričio 16 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą
                  5
               , kuria pradedamas 2017 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2017 m. kovo 9–10 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2016 m. lapkričio 16 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą
                  6
               , kurioje Portugalija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2017 m. kovo 9–10 d., o Taryba ją priėmė kovo 21 d.
                  7
               ;

               (2)kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Portugalija turėtų užtikrinti, kad euro zonai skirta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta, kaip nurodyta toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

               (3)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Portugalijos ataskaita
                  8
               . Joje įvertinta Portugalijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Portugalijos  pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2017 m. vasario 22 d.
                  9
               . Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma daug susikaupusių grynųjų išorės įsipareigojimų, valstybės ir privačiojo sektoriaus skola ir didelė neveiksnių paskolų dalis lemia pažeidžiamumą esant dideliam, bet mažėjančiam nedarbui ir lėtam našumo augimui. Dėl įsisenėjusių trukdžių ir nelankstumo produktų ir darbo rinkose kartu su išorės disbalansu potencialus augimas mažesnis nei prieš krizę. Einamosios sąskaitos balansas šiek tiek pagerėjo, nors didesniam grynųjų išorės įsipareigojimų koregavimui užtikrinti reikia papildomų pastangų. Per keletą pastarųjų metų gerokai pasikoregavusios vienetui tenkančios darbo sąnaudos dėl vangaus našumo augimo ir didėjančio darbo užmokesčio pradėjo augti. Turint omenyje likusius įsiskolinimo mažinimo poreikius, privačiojo sektoriaus skola mažėja, o valdžios sektoriaus skola stabilizavosi. Susikaupusių neveiksnių paskolų dalis tebėra didelė, o kartu su mažu pelningumu ir palyginti menkais kapitalo rezervais ji kelia riziką bankų balansams. Darbo rinkos sąlygos pagerėjo, bet jaunimo ir ilgalaikio nedarbo lygis tebėra aukštas, o laikinų darbuotojų dalis – didelė;

               (4)2017 m. balandžio 28 d. Portugalija pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą ir 2017 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu. Portugalijos nacionalinė reformų programa apima tiek trumpojo, tiek vidutinio laikotarpio įsipareigojimus. Konkrečiai, ji apima viešųjų finansų valdymo ir verslo aplinkos gerinimo ir įmonių skolos mažinimo priemones. Ja įsipareigojama vykdyti didelio užmojo reformas, kuriomis siekiama modernizuoti viešąjį administravimą, padidinti socialinę apsaugą, pakelti darbo jėgos kvalifikacijos lygį ir pagerinti valstybės įmonių valdymą. Be to, ji apima 2017 m. šalies ataskaitoje ir euro zonai skirtoje rekomendacijoje nurodytus uždavinius, įskaitant poreikį suteikti naują postūmį investicijoms ir užtikrinti valstybės finansų tvarumą. Jeigu šios priemonės būtų visapusiškai įgyvendintos iki nurodytų terminų, jos padėtų spręsti Portugalijos makroekonominio disbalanso problemą ir įgyvendinti šaliai skirtas rekomendacijas. Remdamasi Portugalijos politikos įsipareigojimų vertinimu, Komisija patvirtina ankstesnį vertinimą, kad šiuo etapu nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal makroekonominio disbalanso procedūrą. Politikos reformų darbotvarkės įgyvendinimas bus atidžiai stebimas vykdant specialią stebėseną;

               (5)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose
                  10
               , Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių
                  11
               ;

               (6)nutraukus perviršinio deficito procedūrą, Portugalijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2017 m. stabilumo programoje Portugalija planuoja užtikrinti 1,5 % BVP ir 1,0 % BVP nominalų deficitą atitinkamai 2017 ir 2018 m. ir tolesnį pagerėjimą iki 0,4 % BVP pertekliaus 2020 m. Nustatant tuos planuojamus dydžius į galimą bankų paramos priemonių
                  12
                poveikį deficito padidėjimui neatsižvelgta. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 0,25 % BVP struktūrinį perteklių – planuojama pasiekti iki 2021 m. Pagal stabilumo programą numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos su BVP santykis sieks 127,9 % 2017 m. ir 124,2 % 2018 m., o vėliau – 117,6 % 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2017 m., bet palankus vėlesniais metais. Vis dėlto priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nėra pakankamai konkretizuotos;

               (7)2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Portugalijai 2017 m. užtikrinti bent 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2017 m. nuo to reikalavimo bus labai nukrypta;

               (8)atsižvelgiant į fiskalinę Portugalijos padėtį ir visų pirma jos skolos dydį, numatoma, kad 2018 m. šalis toliau vykdys koregavimą siekdama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 0,25 % BVP struktūrinio pertekliaus. Pagal bendrai sutartą koregavimo matricą taikant Stabilumo ir augimo paktą tas koregavimas reiškia reikalavimą, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų
                  13
                nominalus augimas neviršytų 0,1 %. Tai atitiktų bent 0,6 % BVP struktūrinį koregavimą. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad 2018 m. nuo to reikalavimo bus labai nukrypta. Prognozuojama, kad 2017 ir 2018 m. Portugalija prima facie nesilaikys pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Apskritai Taryba mano, kad nuo 2017 m. reikės papildomų priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Tačiau, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1466/97, vertinant biudžeto planus ir rezultatus, reikėtų atsižvelgti į valstybės narės biudžeto balansą pagal ciklo sąlygas. Kaip primenama Komisijos komunikate, kuris pridedamas prie šių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, vertinant 2018 m. biudžeto plano projektą, o vėliau – 2018 m. biudžeto rezultatus reikės tinkamai atsižvelgti į tikslą siekti fiskalinės krypties, kuri padeda ir stiprinti vykstantį atsigavimą, ir užtikrinti Portugalijos viešųjų finansų tvarumą. Atsižvelgdama į tai ir į Portugalijos ciklinę padėtį, Komisija ketina pasinaudoti taikytina diskrecijos riba;

               (9)patikimas biudžeto konsolidavimas priklauso nuo to, ar bus laiku ir griežtai įgyvendintas naujas biudžeto sistemos įstatymas, peržiūrėtos ir racionalizuotos viešosios išlaidos ir toliau gerinamas pajamų surinkimas. Portugalija pradėjo išlaidų peržiūrą, daugiausia grindžiamą efektyvumo priemonėmis, kurios susijusios su sveikatos ir švietimo ministerijomis, valstybės įmonėmis ir (centralizuotais) viešaisiais pirkimais ir nekilnojamojo turto valdymu. Tačiau ši išlaidų peržiūra nėra visapusiška, nes ji apima tik centrinę valdžią ir per ją daugiausia dėmesio skiriama efektyvumui didinti racionalizuojant paslaugas. Sveikatos priežiūros sektoriuje Vyriausybė patvirtino priemones, skirtas ligų prevencijai ir visuomenės sveikatos politikai skatinti. Be to, imtasi keleto priemonių sveikatos priežiūros sektoriaus efektyvumui ir tvarumui didinti, pvz., centralizuojant viešuosius pirkimus arba plačiau naudojant generinius vaistus. Vis dėlto, toliau vykdant ligoninių reformą, ligoninių biudžeto planavimas ir vykdymas tebelieka svarbus klausimas. Pavėluoti mokėjimai (įsiskolinimai) toliau didėja ir rodo apskaitos kontrolės mechanizmų ir valdymo praktikos trūkumus. Mažinti įsiskolinimus ir pagerinti šio sektoriaus efektyvumą ir kokybę galėtų padėti tikslaus ir subalansuoto biudžeto sudarymas, geresnė kontrolė ir veiksmingas Įsipareigojimų kontrolės įstatymo vykdymo užtikrinimas. Riziką fiskaliniam tvarumui vis dar kelia didelės ir didėjančios su visuomenės senėjimu susijusios sąnaudos. Numatoma, kad vidutiniu laikotarpiu didesnė fiskalinė rizika daugiausia bus susijusi su pensijų finansavimo sąnaudomis. Ilgalaikė fiskalinė rizika šalyje vertinama kaip maža – taip yra daugiausia dėl pensijų reformų vykdymo ir nesikeičiančios politikos scenarijaus taikymo ir dėl to, kad pensijų sistemos priklausomybė nuo biudžeto pervedimų dar labiau sumažėjo. Dar ne iki galo išspręstas valstybės įmonių restruktūrizavimo siekiant užtikrinti jų fiskalinį tvarumą klausimas. Finansų ministerijos Stebėsenos padalinio prižiūrimų valstybės įmonių bendras įsiskolinimo lygis antrąjį 2016 m. ketvirtį sudarė 32 mlrd. EUR. Sistema su nustatytais valstybės įmonių finansinio tvarumo garantavimo tikslais galėtų padėti sumažinti jų priklausomybę nuo pervedimų iš valstybės biudžeto ir spręsti didelės susikaupusios skolos problemą;

               (10)2016 m. tęsėsi Portugalijos darbo rinkos atsigavimas: tolygiai gerėjo darbo rinkos rodikliai ir visų pirma sumažėjo nedarbo lygis. Nemaža naujai sukurtų darbo vietų dalis apima įdarbinimą pagal neterminuotąsias sutartis. Vis dėlto laikinų sutarčių sankaupa yra didelė ir nesikeičia. Didelė darbo rinkos segmentacija neigiamai veikia darbuotojų, ypač jaunų, karjeros perspektyvas ir pajamas. 2017 m. sausio mėn. Portugalija siekdama skatinti darbuotojus įdarbinti pagal neterminuotąsias sutartis pakeitė užimtumo rėmimo programą. Vis dėlto planuotas jos poveikis segmentacijos mažinimui atrodo ribotas, nes programa turėtų būti taikoma palyginti nedaugeliui. Nors naujausiomis darbo rinkos reformomis pagerintos paskatos kurti darbo vietas, nuo darbuotojų įdarbinimo pagal neterminuotąsias sutartis įmones vis dar gali atgrasyti kai kurie teisinės sistemos aspektai. Visų pirma darbdaviams gresia didelės ir neapibrėžtos sąnaudos, susijusios su pavienių nuolatinių darbuotojų atleidimu iš darbo. Tai iš dalies susiję su galimybe, kad nesąžiningai atleistas darbuotojas gali būti grąžintas į darbą, ir su teisinių procedūrų neefektyvumu;

               (11)nuo 2014 m. sumažėjus nedarbui, absoliutus ilgalaikių bedarbių skaičius taip pat mažėja. Vis dėlto metus ar daugiau darbo neturėjo daugiau kaip pusė bedarbių ir ši dalis ekonomikai atsigaunant nemažėja. Dėl aukšto ilgalaikio ir jaunimo nedarbo lygio didėja rizika, kad bedarbiai atitrūks nuo darbo rinkos ir laipsniškai praras įgūdžius bei įsidarbinimo galimybes, o tai neigiamai veiks ir potencialų augimą. Nors vis dar didelis, jaunimo nedarbas mažėja, per keletą ankstesnių metų ėmusis įvairių priemonių, įskaitant informavimo priemonių taikymą pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą. Taip iš dalies galima paaiškinti, kodėl nesimokančių ir nedirbančių jaunuolių dalis yra mažesnė už ES vidurkį. Portugalija taip pat imasi priemonių aktyviai darbo rinkos politikai racionalizuoti ir jaunimo nedarbo klausimui spręsti. Tarp jų – įdarbinimo paskatų (socialinio draudimo lengvatų), kuriomis siekiama skatinti pagal neterminuotąsias sutartis įdarbinti jaunimą ir ilgalaikius bedarbius, nustatymas 2017 m. balandžio mėn. Tačiau, siekiant užtikrinti veiksmingą ilgalaikių bedarbių aktyvumo skatinimą, itin svarbu, kad viešosios užimtumo tarnybos veiksmingai bendradarbiautų su socialinėmis tarnybomis ir geriau identifikuotų ir tenkintų šios grupės poreikius. Svarbus žingsnis šia kryptimi būtų vieno langelio principu veikiančių užimtumo taškų sukūrimas, kaip skelbta;

               (12)laikydamasi paskelbto grafiko, trečius metus iš eilės 2017 m. Vyriausybė padidino minimalųjį darbo užmokestį. Įteisinus paskutinį padidinimą, viršijantį numatomą infliaciją ir vidutinį našumo padidėjimą, minimalusis darbo užmokestis turėtų būti privalomas vis didesnei darbdavių daliai, kuri 2016 m. jau sudarė penktadalį visų darbdavių. Minimaliojo darbo užmokesčio padidinimas padeda mažinti didelį dirbančiųjų skurdą ir gali turėti teigiamą poveikį bendrai paklausai. Tačiau jis gali lemti darbuotojų, visų pirma žemos kvalifikacijos, užimtumo riziką. Ši rizika dabartinėmis atsigavimo aplinkybėmis nepasireiškė, bet į ją reikės atsižvelgti ateityje. Minimaliojo darbo užmokesčio pakeitimų poveikį Vyriausybė stebi rengdama ketvirčio ataskaitas, o šios vėliau skelbiamos ir aptariamos su socialiniais partneriais;

               (13)kaip rodo naujausi PISA rezultatai, labai pagerėjo Portugalijos mokyklinio ugdymo rezultatai. Vis dėlto šalis tebėra tarp EBPO šalių, kuriose kurso kartojimo rodikliai didžiausi, o dėl to praktikoje išauga mokyklos nebaigimo rizika ir daromas didelis poveikis švietimo sąnaudoms. Bendras darbo jėgos kvalifikacijos lygis tebėra vienas žemiausių Europoje ir mažina šalies inovacijų diegimo potencialą ir konkurencingumą. Be to, darbo jėgos kvalifikacijos kėlimo kliūtis tebėra skaitmeniniai įgūdžiai. Skaitmeninių įgūdžių neturi apie 22 % Portugalijos darbo jėgos (daugiausia dėl to, kad tie žmonės reguliariai nesinaudoja internetu) – šis rodiklis beveik du kartus viršija ES vidurkį. Suaugusiųjų švietimui skatinti Vyriausybė ėmėsi veiksmų: sukurti centrai „Qualifica“ ir vadinamieji pasai. Kad jie būtų veiksmingi, bus labai svarbu, kad jie teiktų kokybiškų galimybių kelti ir keisti darbuotojų kvalifikaciją pagal darbo rinkos poreikius. Be to, Vyriausybė ėmėsi įvairių aukštojo mokslo įstaigų ir verslo sektoriaus bendradarbiavimo rėmimo priemonių, visų pirma susijusių su jų mokslinių tyrimų rezultatais ir veikla. Vis dėlto universitetų struktūros turėtų prisitaikyti, kad padėtų įgyvendinti šį bendradarbiavimą;

               (14)bankų sektorių slegia didelė įmonių neveiksnių paskolų sankaupa, mažas pelningumas, valstybės skolos rizikos grėsmė ir menki kapitalo rezervai. Bankų sektoriaus pelningumas mažėja dėl turto kokybės pablogėjimo, visų pirma įmonių sektoriuje. Tai yra vienas iš veiksnių, šalia menkų kapitalo rezervų, kurie trukdo našiai paskirstyti kreditus ir investicijas. Neveiksnių paskolų dalis tebėra didelė (20,1 %, palyginti su 19,6 % 2015 m. pabaigoje) ir kai kuriuose ekonomikos sektoriuose, visų pirma statybos ir nekilnojamojo turto sektoriuose veikiančių įmonių, vis dar didėja. Pastaruoju metu imtasi tam tikrų veiksmų didelės neveiksnių paskolų sankaupos problemai spręsti. Tačiau, siekiant užtikrinti, kad būtų labai sumažinta nuvertėjusių skolos priemonių sankaupa, vis dar reikia visapusiškos strategijos, be kita ko, reikia stiprinti antrines rinkas, kad būtų sudarytos sąlygos bankams parduoti savo probleminių portfelių dalis;

               (15)kreditavimo sąlygos pagal paklausą ir pasiūlą laipsniškai gerėjo, bet galimybės gauti finansavimą vis dar kelia didelį susirūpinimą MVĮ. Portugalijos MVĮ, kurios negavo visos prašytos paskolų sumos, procentinė dalis 2016 m. išaugo nuo 34 % iki 42 %, o ES vidurkis sumažėjo iki 30 %. Tvirtą augimo potencialą turinčioms novatoriškoms ir konkurencingoms įmonėms būtų naudingos geresnės galimybės gauti kapitalo. Dėl to sumažėtų jų priklausomybė nuo skolos finansavimo ir pagerėtų jų galimybės gauti finansavimą, o tai savo ruožtu padėtų joms plėsti veiklą ir ją vykdyti tarptautiniu mastu. Kapitalo kainos skirtumas investicijas finansuojant per paskolas ir nuosavą kapitalą 2016 m. buvo penktas pagal dydį ES ir gerokai viršija ES vidurkį. Nors skolos finansavimo paskatos dėl mokesčių režimo pakeitimų sumažėjo, dar per anksti spręsti, ar jie paveiks palyginti didelį įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą, susijusį su pelno apmokestinimu. 2016 m. liepos mėn. valdžios institucijos pradėjo programą  Capitalizar, kuria daugiausia skatinamos privačiosios investicijos. Programa nustatomos MVĮ skirtos naujos kredito linijos, sukuriami specializuoti fondai, kurie dalyvaus skiriant privačiąsias investicijas, ir atliekami mokesčių režimo pakeitimai investicijoms remti. Kartu Vyriausybė nustatė kitą programą (Programa Semente), kuria siekiama teikti finansavimą pradedančiosioms ir mažosioms įmonėms ankstyvaisiais jų veiklos etapais (parengiamojo etapo kapitalą). Programa padės joms pritraukti nuosavo kapitalo finansavimą, nes pagal ją atskiriems investuotojams, įsigyjantiems tokių įmonių naujų akcijų, mažiausiai 2 metams siūlomos mokesčių lengvatos. Vykdant abi programas, jei jos bus visapusiškai ir greitai įgyvendintos, tikimasi pagerinti įmonių finansavimo sąlygas Portugalijoje;

               (16)2017 m. sausio mėn. priemonių, kuriomis būtų šalinamos kliūtys paslaugų rinkose, rinkinyje
                  14
                Komisija visoms valstybėms narėms pateikė gaires dėl nacionalinių reformų poreikių, susijusių su profesinių paslaugų, turinčių didelį augimo ir darbo vietų kūrimo potencialą, reglamentavimu. Rekomendacijose dėl reformų aptariama daug įvairių reikalavimų ir tai daroma atliekant lyginamąją analizę pagal pastarųjų trejų metų tarpusavio vertinimo valstybėse narėse tikslus ir nuveiktą darbą. Portugalija aktyviai dalyvavo atliekant šį vertinimą. Nacionaliniame veiksmų plane Portugalija paaiškina, kad artimiausiu metu reglamentuojamųjų profesijų srityje, kurioje nuo 2011 m. vyko didelės reformos ir peržiūra, didelių pakeitimų neturėtų būti. Komisijos pateiktos gairės papildo Europos semestro vertinimus, nes jomis konkrečiai aptariami toms profesijoms taikomi reikalavimai. Norint teikti paslaugas keliuose sektoriuose yra didelių reglamentavimo ir administracinių kliūčių.  Reformos, kurios skirtos statybos ir labiausiai ribojamų verslo paslaugų, įskaitant reglamentuojamąsias profesijas, sektoriams ir dėl kurių susitarta vykdant finansinės pagalbos programą, yra arba sustabdytos, arba atšauktos. Tam tikras profesijas reglamentuojantys įgyvendinamieji teisės aktai pagal šių profesijų atvėrimą konkurencijai yra mažesnio užmojo negu pagrindų teisės aktai. Taip pat kelia susirūpinimą jų tiesioginis arba netiesioginis poveikis, dėl kurio ribojama konkurencija profesinių paslaugų rinkoje;

               (17)Portugalijos viešojo administravimo efektyvumo ir skaidrumo lygis tebėra žemas. Konkurencija vykdant viešuosius pirkimus išlieka ribota. Nepaisant pažangos, vis dar yra trūkumų, susijusių su viešųjų pirkimų duomenų ir procedūrų skaidrumu ir patikimumu. Koncesijos sutarčių ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių skaidrumas vis dar per mažas, nes perkančiosioms organizacijoms trūksta reikiamų žinių sudėtingoms sutartims valdyti. Tiesioginio viešųjų pirkimų sutarčių skyrimo atvejų tebėra daug. Procedūrų reforma vėluoja dėl administracinės naštos ir vienodos įgyvendinimo visoje šalyje praktikos nebuvimo. Nepaisant tam tikros pažangos, vėluojama supaprastinti vietos ir centrines administracines procedūras to beveik nekoordinuojant tarp skirtingų viešojo administravimo lygmenų. Portugalijos valdžios institucijos patvirtino naują supaprastinimo programą SIMPLEX+. Ji apima gana didelio užmojo priemonių piliečiams ir įmonėms rinkinį. Šios priemonės yra daug žadančios ir rinkinį SIMPLEX+ reikia kuo greičiau įgyvendinti, kad programa galėtų duoti rezultatų. Šiuo metu pradedama įgyvendinti daugelį įmonėms svarbių rinkinio priemonių. Portugalijos teisingumo sistemos veikimo rodikliai vis dar atsilieka nuo ES vidurkio. Portugalijos rodikliai, susiję su civilinių, komercinių ir mokestinių ginčų sprendimo efektyvumu, tebėra prasti. Tai daro neigiamą poveikį verslo dinamikai ir tiesioginių užsienio investicijų pritraukimui. Mokesčių bylų ir administracinių teismų efektyvumas pagal priimamus sprendimus tebėra spręstina problema, o procedūros vis dar trunka per ilgai. Su nemokumu susijusių teismo procedūrų užbaigimas vis dar užima iki 40 mėnesių, todėl kyla abejonių dėl sistemų SIREVE efektyvumo;

               (18)didindama skaidrumą ir kovodama su korupcija viešojo administravimo srityje Portugalija daro pažangą, bet visa apimančios strategijos nėra. Atrodo, kad kova su korupcija iš tiesų tapo nacionalinės prokuratūros prioritetu, taip pat įdiegti efektyvesni bylų ir išteklių valdymo procesai. Tačiau dar neaišku, ar dėl to padaugės galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių aukšto lygio korupcijos bylose ir ar bus taikomos labiau atgrasomos nuobaudos. Kalbant apie prevenciją, kiekvienos viešosios įstaigos rengiami korupcijos prevencijos planai iki šiol buvo iš esmės formalumas. Jie nėra visiškai pritaikyti kiekvienai organizacijai ir jų nepapildo tinkama stebėsena;

               (19)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Portugalijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2017 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Portugalija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Portugalijos politikai, bet ir tai, kaip jais laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą;

               (20)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė
                  15
                pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

               (21)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose,

               REKOMENDUOJA Portugalijai 2017–2018 m. imtis šių veiksmų:

               1.Užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų panaikintas tvariai. Fiskalinę politiką vykdyti vadovaujantis Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies reikalavimais, o tai reiškia, kad 2018 m. reikės didelių fiskalinių pastangų. Imantis politikos veiksmų, atsižvelgti į tikslą siekti fiskalinės krypties, kuri padeda ir stiprinti vykstantį atsigavimą, ir užtikrinti Portugalijos viešųjų finansų tvarumą. Dėti daugiau pastangų, kad būtų užbaigta išsami išlaidų peržiūra visais viešojo administravimo lygmenimis. Stiprinti išlaidų kontrolę, išlaidų efektyvumą ir tinkamą biudžeto sudarymą, visų pirma sveikatos priežiūros sektoriuje, daugiausia dėmesio skiriant įsiskolinimų mažinimui ligoninėse, taip pat užtikrinti pensijų sistemos tvarumą. Valstybės įmonių finansiniam tvarumui padidinti iki 2018 m. biudžeto tvirtinimo nustatyti atskirų sektorių efektyvumo tikslus, taip pagerinant bendras grynąsias valstybės įmonių pajamas ir sumažinant naštą valstybės biudžetui.

               2.Skatinti (be kita ko, peržiūrint teisinę sistemą) įdarbinimą pagal neterminuotąsias sutartis. Užtikrinti veiksmingą ilgalaikių bedarbių aktyvumo skatinimą. Kartu su socialiniais partneriais užtikrinti, kad minimaliojo darbo užmokesčio pakeitimai nepakenktų žemos kvalifikacijos darbuotojų užimtumui.

               3.Dėti daugiau pastangų, kad būtų sutvarkyti kredito įstaigų balansai, įgyvendinant visapusišką strategiją, skirtą neveiksnių paskolų problemai spręsti, ir, be kita ko, stiprinant antrines nuvertėjusio turto rinkas. Pagerinti galimybes gauti kapitalo, visų pirma pradedančiosioms ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms.

               4.Įgyvendinti veiksmų planą siekiant toliau mažinti administracinę naštą ir pašalinti reglamentavimo kliūtis statybos ir verslo paslaugų sektoriuose iki 2017 m. pabaigos. Padidinti nemokumo ir mokesčių procedūrų efektyvumą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

                     (2)
                  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 521 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 ir P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 87 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320), 23 straipsnis.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  2017 m. kovo 10 d. Komisijos sprendimas SA.47178 – Portugalija – „Caixa Geral de Depósitos, S.A.“ rekapitalizavimas.

                     (13)
                  Grynąsias valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atmetus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per 4 metų laikotarpį. Diskrecinės pajamų priemonės ar teisės aktais nustatytas pajamų didinimas įskaičiuotas. Vienkartinės tiek pajamų, tiek išlaidų priemonės pasidengia tarpusavyje.

                     (14)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (15)
                  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.