title: Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija 2021 m. gruodžio 2 d. dėl vidutinės trukmės grėsmių Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2021/10) 2022/C 122/01

text:
               2022 3 17

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 122/1

      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA
      2021 m. gruodžio 2 d.
      dėl vidutinės trukmės grėsmių Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje
      (ESRV/2021/10)
      (2022/C 122/01)
      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktus ir 16 ir 18 straipsnius,
      atsižvelgdama į 2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2011/1, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (2), ypač į jo 18 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  nekilnojamojo turto sektorius atlieka svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti reikšmingos įtakos finansų sistemai. Iš praeityje įvykusių finansų krizių matyti, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali labai pakenkti finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo šalutinio poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, grįžtamasis ryšys tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos gali sustiprinti bet kokius neigiamus pokyčius;

                  (2)

                  šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie spartaus kreditavimo ir investicijų augimo, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Be to, stiprus grįžtamasis ryšys tarp būsto kainų ir kredito gali sukelti sisteminių padarinių. Nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, didesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas – atvirkščiai – gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindami ekonomines sąlygas;

                  (3)

                  su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu (GPNT) susijusios grėsmės gali kelti sisteminę riziką ir daryti tiesioginį ir netiesioginį poveikį finansiniam stabilumui. Tiesioginis poveikis – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, patiriami dėl nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai GPNT rinkoje. Netiesioginis poveikis gali būti susijęs su namų ūkio vartojimo pokyčiais arba skolintojų vykdomu finansinio įsiskolinimo mažinimu, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

                  (4)

                  kaip nurodyta Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2013/1 (3) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą;

                  (5)

                  šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (5), ir (arba) skolininku grįstų makroprudencinių priemonių, kurios nustatomos tik nacionalinės teisės aktais, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos, susijusios su naujomis būsto paskolomis, susidarymui;

                  (6)

                  2019 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą Europos ekonominės erdvės (EEE) lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių (6). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, keliančias sisteminės rizikos finansiniam stabilumui, ir penkioms šalims, tarp kurių yra ir Vokietija, pateikti įspėjimus (7);

                  (7)

                  2019 m. Vokietijos GPNT rinkoje nustatytos pagrindinės grėsmės buvo susijusios su reikšmingu miesto vietovių būsto kainų pervertinimu ir plačiai paplitusia ir greita būsto kainų dinamika, įskaitant kai kuriuos būsto paskolų teikimo standartų švelnėjimo požymius, nepaisant to, kad dėl didelių duomenų spragų nebuvo galimybių susidaryti aiškaus bendro vaizdo;

                  (8)

                  ESRV neseniai užbaigė papildomą sisteminį, į ateitį orientuotą EEE lygmens su GPNT susijusių grėsmių vertinimą. Iš šio vertinimo rezultatų matyti, kad kai kurios šalys, 2019 m. rugsėjo mėn. gavusios konkrečius įspėjimus, ėmėsi papildomų veiksmų atitinkamoms grėsmėms pašalinti. Visų pirma pažymėtina, kad Čekijos Respublika patvirtino skolininkų grįstų priemonių teisinę sistemą, Vokietija nustatė duomenų apie naujų būsto paskolų namų ūkiams teikimo standartus rinkimo teisinį pagrindą, Prancūzija aktyvavo skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykio ribas, Islandija sugriežtino paskolos ir turto vertės (LTV) santykio ribas, o Norvegija sugriežtino savo sisteminės rizikos rezervo normą. Tačiau, atsižvelgdama į didėjančias grėsmes, veiksmus, kurių ėmėsi kai kurios šalys, ESRV įvertino kaip nepakankamus;

                  (9)

                  2020 m. prasidėjęs COVID-19 pandemijos protrūkis ir su tuo susijusi krizė nesukėlė cikliško būsto rinkų susitraukimo. Po laipsniško augimo laikotarpio, esant mažoms palūkanų normoms, realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse veikiau dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumai ir valstybės garantijos. Šiomis bendromis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas tose šalyse, kuriose su GPNT susijusios grėsmės stiprėja toliau, koreguoti makroprudencinę politiką;

                  (10)

                  dėl Vokietijos pažymėtina, kad šis neseniai atliktas vertinimas parodė, kad, nepaisant 2017 m. sukurtos skolininku grįstų priemonių teisinės sistemos, kurią sudarė ribotas skaičius priemonių (LTV santykio riba ir amortizacijos reikalavimas), nė viena iš priemonių nebuvo aktyvuota siekiant pašalinti GPNT sektoriuje vidutinės trukmės laikotarpiu susikaupusias grėsmes. ESRV atkreipia dėmesį į tai, kad pagal dabartinę teisinę sistemą nebuvo įvykdyti esamų skolininku grįstų priemonių aktyvavimo reikalavimai;

                  (11)

                  iš ESRV vertinimo taip pat matyti, kad būsto kainos didėja platesniu mastu ir apima miesto bei kaimo vietoves. Todėl, remiantis esamais įverčiais, galima daryti išvadą, kad Vokietijoje būsto kainos yra aukštos ir vis labiau pervertinamos. Dėl išsamių duomenų apie skolinimo standartus būsto paskoloms teikti trūkumo dabar sudėtinga atlikti išsamią grėsmių analizę, nors buvo imtasi veiksmų duomenims nuo 2023 m. rinkti pagal 2021 m. įsigaliojusį nacionalinį reglamentą dėl duomenų apie būsto paskolas rinkimo. Pastaruoju metu prieinamoje informacijoje pateikiama įvairių duomenų apie skolinimo standartų būsto paskoloms teikti raidą. Nors iš euro zonos bankų skolinimo apžvalgos (BLS) matyti, kad kredito būstui pirkti sąlygos 2020 m. dar labiau sugriežtėjo, tačiau alternatyvūs privačiojo sektoriaus duomenų šaltiniai (8) rodo, kad paskolų paraiškų su aukštu LTV santykiu, dalis 2020 m. toliau didėjo. Kitas Vokietijos institucijoms prieinamas alternatyvus privačiojo sektoriaus duomenų šaltinis, kuriame saugomi duomenys apie faktinius sandorius, reprezentatyviai atspindinčius dalį visos rinkos, patvirtina, kad LTV santykis per paskutinį dešimtmetį kai kuriais atžvilgiais padidėjo. Be to, kaip matyti iš BLS, prasidėjus krizei, LTV santykis sumažėjo. Iš šių duomenų taip pat matyti, kad šio amžiaus antrojo dešimtmečio pirmojoje pusėje DSTI santykis ir terminai sumažėjo, o antrojoje pusėje vėl padidėjo. Kita vertus, įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykis stabiliai didėjo nuo 2009 m.;

                  (12)

                  be to, Vokietija, reaguodama į COVID-19 krizę, sumažino anticiklinio kapitalo rezervo (CCyB) normą, tačiau kitomis kapitalu grįstomis priemonėmis nepasinaudojo, kad pašalintų esamas grėsmes, atsirandančias GPNT sektoriuje, ir skatintų finansinį stabilumą;

                  (13)

                  atsižvelgdama į šias naujausias tendencijas, visų pirma į duomenis apie būsto kainų pervertinimą, ESRV priėjo prie išvados, kad reikėtų aktyvuoti skolininku grįstas priemones, siekiant pašalinti vidutinės trukmės grėsmes Vokietijos GPNT sektoriuje. Todėl Vokietijos institucijos turėtų nedelsdamos aktyvuoti teisiškai privalomą arba, jei tai neįmanoma pagal Vokietijos teisę, teisiškai neprivalomą LTV santykio ribą, kad, atsižvelgiant į būsto kainų pervertinimą, būtų užtikrinti patikimi skolinimo standartai. Be to, kapitalu grįstos priemonės, pvz., CCyB arba sektorinio sisteminės rizikos rezervo (SSyRB) aktyvavimas, juo papildant LTV santykio priemonę, padidintų Vokietijos bankų sektoriaus atsparumą GPNT sektoriuje kylančioms grėsmėms, kurios gali būti jau susikaupusios, atsižvelgiant į tebesitęsiantį būsto kainų pervertinimą ir neužtikrintumą dėl pastaraisiais metais teiktoms hipotekos paskoloms taikytų skolinimo standartų. Be to, tinkamas teisiškai privalomų arba, jei tai neįmanoma pagal Vokietijos teisę, teisiškai neprivalomų su pajamomis susijusių priemonių rinkinys galėtų padidinti LTV santykiui taikomos ribos veiksmingumą šalinant bet kokias grėsmes, susijusias su GPNT finansavimu. Todėl Vokietijos skolininku grįstų priemonių teisinę sistemą reikėtų papildyti pajamomis grįstomis priemonėmis ir atitinkamai pritaikyti, kad skolininku grįstas priemones būtų galima taikyti savalaikiškiau, taip išvengiant grėsmių kaupimosi,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      1 SKIRSNIS

         REKOMENDACIJOS

         A rekomendacija. LTV santykio riba

      Atitinkamoms institucijoms rekomenduojama nustatyti teisiškai privalomą ribą, taikomą LTV santykiui, siekiant Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje sumažinti grėsmes, keliančias riziką finansų stabilumui ir galinčioms sukelti rimtų neigiamų pasekmių realiajai ekonomikai. Jei pagal Vokietijos teisę to neįmanoma padaryti, atitinkamoms institucijoms rekomenduojama aktyvuoti teisiškai neprivalomą ribą, taikomą LTV santykiui, kad būtų pasiekti rekomendacijoje nustatyti tikslai.

         B rekomendacija. Kapitalu grįstų priemonių aktyvavimas

      Atitinkamoms institucijoms rekomenduojama aktyvuoti tinkamas kapitalu grįstas priemones, taip užtikrinant kredito įstaigų, turinčių leidimą veikti Vokietijoje, atsparumą ir papildant A rekomendacijoje nurodytą LTV santykiui taikomą ribą, kad Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje būtų sumažintos grėsmės, keliančios riziką finansiniam stabilumui.

         C rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi, teisinė sistema

      Atitinkamoms institucijoms rekomenduojama užtikrinti, kad esama skolininku grįstų priemonių teisinė sistema apimtų bent jau šias teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones:

                  a)

                  DTI santykiui taikomas ribas ir DSTI santykiui taikomas ribas;

                  b)

                  LTV santykiui taikomas ribas;

                  c)

                  terminams taikomas ribas ir

                  d)

                  amortizacijos reikalavimus.

         D rekomendacija. Grėsmių stebėsena ir su pajamomis susijusių skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

                  1.

                  Atitinkamoms institucijoms rekomenduojama vidutinės trukmės laikotarpiu atidžiai stebėti grėsmes, susijusias su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir skolinimo standartais naujoms hipotekinėms paskoloms teikti.

                  2.

                  Atitinkamoms institucijoms rekomenduojama, atsižvelgiant į stebėsenos, atliktos pagal D rekomendacijos 1 punktą, rezultatus ir siekiant užkirsti kelią pertekliniam kredito rizikos kaupimuisi, aktyvuoti teisiškai privalomas su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, pvz., DTI santykio arba DSTI santykio ribas. Jei pagal Vokietijos teisę to neįmanoma padaryti, atitinkamoms institucijoms rekomenduojama aktyvuoti teisiškai neprivalomas su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, kad būtų pasiekti rekomendacijoje nustatyti tikslai.

            2 SKIRSNIS

         ĮGYVENDINIMAS

      1.   Apibrėžtys

                  1.

                  Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:

                              a)

                              atitinkamos institucijos – institucijos, kurioms pavesta iš dalies keisti skolininku grįstų priemonių teisinę sistemą, aktyvuoti skolininku grįstas priemones, stebėti sisteminę riziką arba aktyvuoti kapitalu grįstas priemones Vokietijoje;

                              b)

                              paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

                              c)

                              kapitalu grįstos priemonės – bet kokie nuosavų lėšų reikalavimai, nustatyti kredito įstaigai, siekiant užkirsti kelią sisteminei rizikai ir (arba) ją sumažinti, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 2 straipsnio c punkte, įskaitant Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124, 164 arba 458 straipsnius arba Direktyvos (ES) 2013/36 VII antraštinės dalies 4 skyrių, pvz., anticiklinį kapitalo rezervą arba sektorinį sisteminės rizikos rezervą;

                              d)

                              kredito įstaiga – kredito įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte;

                              e)

                              skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, taikomos skolininkams, įskaitant LTV santykio, DTI santykio, DSTI santykio ribas, terminų ribas ir amortizacijos reikalavimus;

                              f)

                              įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu ir bendrų metinių skolininko disponuojamųjų pajamų paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

                              g)

                              skolos tvarkymo išlaidų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinių bendrų skolos tvarkymo išlaidų ir bendrų metinių skolininko disponuojamųjų pajamų paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

                              h)

                              skolos tvarkymo išlaidos – bendra palūkanų ir grąžinamos pagrindinės paskolos dalies suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienus metus);

                              i)

                              terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė paskolos sandorio sudarymo metu;

                              j)

                              amortizacijos reikalavimai – su paskolos grąžinimo tvarkaraščiu susijusios priemonės.

            2.   Įgyvendinimo kriterijai

                  1.

                  Ši rekomendacija įgyvendinama taikant tokius kriterijus:

                              a)

                              deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos, B rekomendacijos, C rekomendacijos ir D rekomendacijos tikslą ir turinį;

                              b)

                              aktyvuojant A rekomendacijoje, B rekomendacijoje ir D rekomendacijoje numatytas skolininku grįstas priemones arba kapitalu grįstas priemones, jas kalibruojant ir laipsniškai įgyvendinant reikėtų atsižvelgti į Vokietijos padėtį per ekonomikos ir finansų ciklus, taip pat į bet kokį galimą poveikį su jomis susijusių sąnaudų ir naudos požiūriais;

                              c)

                              konkretūs atitikties šiai rekomendacijai kriterijai nustatyti priede.

                  2.

                  Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV apie veiksmus, kurių buvo imtasi laikantis šios rekomendacijos, arba tinkamai pagrįsti, kodėl kurių nors veiksmų nesiimta. Pranešimuose turi būti pateikiama bent ši informacija:

                              a)

                              veiksmų, kurių imtasi, esmė ir tvarkaraštis;

                              b)

                              grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu ir skolinimo standartais naujoms hipotekos paskoloms teikti, vertinimas, įskaitant naujų hipotekos paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, terminus ir amortizacijos profilį, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 (9) IV priedą, įgyvendintų veiksmų poveikis, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus;

                              c)

                              išsamus pagrindimas, kodėl kurių nors veiksmų nesiimta arba nuo šios rekomendacijos nukrypta, įskaitant visus vėlavimus.

            3.   Tolesnių veiksmų tvarkaraštis

      Pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 17 straipsnio 1 dalį adresatai privalo informuoti Europos Parlamentą, Tarybą, Komisiją ir ESRV apie veiksmus, kurių jie ėmėsi įgyvendindami šią rekomendaciją arba pagrįsti, kodėl kurių nors veiksmų nesiimta. Adresatų prašoma tokią informaciją pateikti laikantis šių terminų:

                  1.

                     A rekomendacija

                  Iki 2023 m. birželio 30 d. ir iki 2025 m. birželio 30 d. A rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie visus veiksmus, kurių buvo imtasi nustatant privalomą ribą, taikomą LTV santykiui, siekiant Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje sumažinti grėsmes, keliančias riziką finansiniam stabilumui. Jeigu, siekiant pašalinti nustatytas grėsmes, veiksmų turi imtis daugiau nei viena institucija, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą.

                  2.

                     B rekomendacija

                  Iki 2023 m. birželio 30 d. ir iki 2025 m. birželio 30 d. B rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie visus veiksmus, kurių buvo imtasi dėl kapitalu grįstų priemonių įgyvendinimo. Jeigu, siekiant pašalinti nustatytas grėsmes, veiksmų turi imtis daugiau nei viena institucija, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą.

                  3.

                     C rekomendacija

                  Iki 2025 m. birželio 30 d. C rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti galutinę ataskaitą apie C rekomendacijos įgyvendinimą, įskaitant paaiškinimą, kuri institucija ar institucijos turi priimti sprendimą aktyvuoti ir įgyvendinti toje rekomendacijoje nustatytas skolininku grįstas priemones. Jeigu, siekiant pašalinti nustatytas grėsmes, veiksmų turi imtis daugiau nei viena institucija, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą.

                  4.

                     D rekomendacija

                  Iki 2023 m. birželio 30 d. ir iki 2025 m. birželio 30 d. D rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir skolinimo standartais naujoms hipotekos paskoloms teikti vidutinės trukmės laikotarpiu stebėseną ir apie veiksmus, kurių buvo imtasi tokioms grėsmėms pašalinti. Jeigu, siekiant pašalinti nustatytas grėsmes, veiksmų turi imtis daugiau nei viena institucija, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą.

            4.   Stebėsena ir vertinimas

                  1.

                  ESRV sekretoriatas:

                              a)

                              padės adresatams – koordinuos ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus išsamiau paaiškins tolesnių veiksmų tvarką ir tvarkaraštį;

                              b)

                              tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą jiems paprašius ir pateiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus.

                  2.

                  Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktą informaciją apie veiksmus ir pagrindimus ir, jei reikės, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas tinkamai nepagrindė, kodėl veiksmų nesiėmė.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. gruodžio 2 d.

               ESRV bendrosios valdybos vardu

               ESRV sekretoriato vadovas

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

         (2)  OL C 58, 2011 2 24, p. 4.

         (3)  2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1).

         (4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

         (5)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl riziką ribojančių reikalavimų kredito įstaigoms , kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

         (6)  Žr. Vulnerabilities in the residential real estate sectors of the EEA countries, ESRV, 2019 m. rugsėjo mėn., paskelbta ESRV interneto svetainėje www.esrb.europa.eu.

         (7)  2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2019/11 dėl vidutinės trukmės grėsmių Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 366, 2019 10 30, p. 45).

         (8)  Informaciją pateikė paskolų brokerių platforma, kurios duomenys vis dėlto gali nebūti visapusiškai reprezentatyvūs Vokietijos hipotekos rinkos duomenys.

         (9)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/14 dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

         PRIEDAS
         REKOMENDACIJAI TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ APRAŠAS

            A rekomendacija. LTV santykio riba

         A rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

                     1.

                     Aktyvuodami paskolos ir turto vertės (LTV) santykiui taikomą ribą, adresatai turėtų stengtis neleisti susikaupti reikšmingam kiekiui hipotekos paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dėl kurių, neįvykdžius paskolos įsipareigojimų ir kartu dėl susiklosčiusių nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų padidėjus skolos tvarkymo išlaidoms arba GPNT rinkoje įvykus nepalankių pokyčių, gali būti patirta kredito nuostolių, arba neleisti tokių paskolų daliai didėti.

                     2.

                     Adresatai turėtų naudoti vieną arba kelias skolininku grįstas priemones, siekdami užtikrinti nustatytų priemonių veiksmingumą ir kuo labiau sumažinti bet kokią galimybę jas apeiti arba užkirsti kelią nepageidaujamoms pasekmėms, dėl kurių galėtų sumažėti tų priemonių veiksmingumas ir atsirasti rizikos kitose srityse, visų pirma užtikrindami, kad priemonės būtų taikomos visų tipų skolintojų paskoloms, kurios buvo suteiktos paskolas gavusiems fiziniams asmenims , ir, kiek tai būtina, visų kitų tipų skolininkams.

                     3.

                     Prieš aktyvuojant LTV santykiui taikomą ribą, reikėtų įvertinti Vokietijos padėtį per ekonomikos ir finansinius ciklus kad tas priemones būtų galima tinkamai kalibruoti ir laipsniškai taikyti.

                     4.

                     Siekiant mažinti Vokietijoje nustatytas grėsmes, po LTV santykiui taikomos ribos aktyvavimo, gali prireikti šią ribą sugriežtinti arba nustatyti papildomas skolininku grįstas priemones. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų.

                     5.

                     Aktyvuodami arba kalibruodami LTV santykiui taikomą ribą, adresatai turėtų atsižvelgti į visas paskolas, kurių tvarkymo išlaidas namų ūkiai galiausiai dengs iš savo pajamų, nepriklausomai nuo paskolų formos.

            B rekomendacija. Kapitalu grįstų priemonių aktyvavimas

         B rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

                     1.

                     Aktyvuodami kapitalu grįstas priemones, adresatai turėtų stengtis užtikrinti kredito įstaigų, turinčių leidimą veikti Vokietijoje, atsparumą, jei pasireikštų sisteminė su GPNT susijusi rizika, kuri galėtų sukelti tiesioginius ir netiesioginius kredito nuostolius, atsirandančius dėl hipotekinių paskolų arba dėl sumažėjusio namų ūkių, paėmusių būsto paskolas, vartojimo.

                     2.

                     Prieš aktyvuojant kapitalu grįstas priemones, reikėtų įvertinti Vokietijos padėtį per ekonomikos ir finansinius ciklus, siekiant nustatyti, ar tokių priemonių aktyvavimas būtų tinkamas.

                     3.

                     Siekiant mažinti Vokietijoje nustatytas grėsmes po kapitalu grįstų priemonių aktyvavimo gali prireikti, šias priemones sugriežtinti arba nustatyti papildomas makroprudencines priemones. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų kapitalu grįstų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų.

            C rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi, teisinė sistema

         C rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

                     1.

                     Vokietijos skolininku grįstų priemonių teisinėje sistemoje turėtų būti užtikrinama, kad:

                                 a)

                                 įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykiui ir skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykiui galiojančios ribos ir terminų ribos būtų taikomos visų tipų skolintojų paskoloms, suteiktoms visų tipų skolininkams, siekiant išvengti bet kokio ribų apėjimo, ir šios ribos visų pirma turėtų būti taikomos paskolas gavusiems fiziniams asmenims, taip pat visų kitų tipų skolininkams, jei pagal finansavimo struktūras šios ribos turi būti jiems taikomos siekiant išvengti ribų apėjimo;

                                 b)

                                 Vokietijos institucijos, kurioms pavesta aktyvuoti skolininku grįstas priemones, gali veiksmingai ir siekdamos prevencinių tikslų aktyvuoti visas teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, kartu institucijoms suteikiamas būtinas lankstumas, kad, remiantis nustatytomis grėsmėmis, būtų galima parengti tokias priemones.

                     2.

                     Vokietijos teisinės sistemos, susijusios su skolininku grįstomis priemonėmis, pakeitimai turėtų įsigalioti ne vėliau kaip 2024 m. birželio 1 d.

            D rekomendacija. Grėsmių stebėsena ir su pajamomis susijusių skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

         D rekomendacijos 1 punktui taikomi šie atitikties kriterijai.
         Stebėdami grėsmes, susijusias su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir vidutinės trukmės laikotarpio skolinimo standartais naujoms hipotekos paskoloms teikti, adresatai turėtų stebėti naujas hipotekos paskolas imančių skolininkų grupę, kuriai kyla didelė rizika, kad šie skolininkai nebus pajėgūs grąžinti paskolą arba reguliariai mokėti skolos tvarkymo išlaidas, reikšmingai nesumažinę savo vartojimo , jei susiklostytų nepalankios ekonominės ar finansinės sąlygos, padidėtų jų skolos tvarkymo išlaidos arba GPNT rinkoje įvyktų nepalankių pokyčių.
         D rekomendacijos 2 punktui taikomi šie atitikties kriterijai.

                     1.

                     Aktyvuodami su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, adresatai turėtų stengtis neleisti, kad naujas hipotekos paskolas imtų reikšmingas skaičius skolininkų, kurių atžvilgiu kyla rizikos, kad šie skolininkai nebus pajėgūs paskolos grąžinti arba reguliariai mokėti skolos tvarkymo išlaidas, reikšmingai nesumažinę savo vartojimo, jei susiklostytų nepalankios ekonominės ar finansinės sąlygos, padidėtų skolos tvarkymo išlaidos arba GPNT rinkoje įvyktų nepalankių pokyčių, arba neleisti, kad tokių skolininkų dalis didėtų.

                     2.

                     Adresatai turėtų naudoti vieną arba kelias skolininku grįstas priemones, siekdami užtikrinti nustatytų priemonių veiksmingumą ir kuo labiau sumažinti bet kokią galimybę jas apeiti arba užkirsti kelią nepageidaujamoms pasekmėms, dėl kurių galėtų sumažėti jų veiksmingumas ir atsirasti rizika kitose srityse, visų pirma užtikrinant, kad priemonės būtų taikomos visų tipų skolintojų paskoloms, suteiktoms paskolas gavusiems fiziniams asmenims ir, kiek tai būtina, visų kitų tipų skolininkams.

                     3.

                     Prieš aktyvuojant su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, reikėtų įvertinti Vokietijos padėtį per ekonomikos ir finansinius ciklus, kad tas priemones būtų galima tinkamai kalibruoti ir laipsnišką taikyti.

                     4.

                     Siekiant mažinti Vokietijoje nustatytas grėsmes po su pajamomis susijusių skolininku grįstų priemonių aktyvavimo gali prireikti šias priemones sugriežtinti arba nustatyti papildomas skolininku grįstas priemones. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų.

                     5.

                     Aktyvuodami ar kalibruodami su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, adresatai turėtų atsižvelgti į visas paskolas, kurių tvarkymo išlaidas namų ūkiai galiausiai turi dengti iš savo pajamų, nepriklausomai nuo paskolų formos.


title: Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija 2021 m. gruodžio 2 d. dėl vidutinės trukmės grėsmių Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2021/11) 2022/C 122/02

text:
               2022 3 17

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 122/9

      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA
      2021 m. gruodžio 2 d.
      dėl vidutinės trukmės grėsmių Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje
      (ESRV/2021/11)
      (2022/C 122/02)
      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktus ir 16 ir 18 straipsnius,
      atsižvelgdama į 2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2011/1, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (2), ypač į jo 18 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  nekilnojamojo turto sektorius atlieka svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti reikšmingos įtakos finansų sistemai. Iš praeityje įvykusių finansų krizių matyti, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali labai pakenkti finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo šalutinio poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina bet kokius neigiamus pokyčius;

                  (2)

                  šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie spartaus kreditavimo ir investicijų augimo, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi dėl šios priežasties išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas;

                  (3)

                  su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu (GPNT) susijusios grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir daryti tiesioginį ir netiesioginį poveikį finansiniam stabilumui. Tiesioginis poveikis – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai GPNT rinkoje. Netiesioginis poveikis gali būti susijęs su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

                  (4)

                  kaip nurodyta Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2013/1 (3) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą;

                  (5)

                  šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (5), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui;

                  (6)

                  2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių GPNT sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (6). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, tarp kurių yra ir Austrija, pateikti įspėjimus (7);

                  (7)

                  pagrindinės grėsmės, nustatytos Austrijos GPNT rinkoje 2016 m., buvo spartus GPNT kainų ir hipotekinių paskolų augimas, taip pat tolesnio skolinimo standartų švelninimo rizika;

                  (8)

                  nuo 2018 m. Austrijos nacionalinės institucijos naudojo komunikacijos priemones, kad užtikrintų prudencinio skolinimo standartus, kurie buvo paremti tvirtesne makroprudencinės priežiūros veikla. Savo vėlesnėje ataskaitoje dėl šalių, kurioms 2016 m. buvo pateikti įspėjimai dėl vidutinės trukmės grėsmių GPNT sektoriuje (8), ESRV pripažino, kad Austrijos nacionalinių institucijų nustatytos priemonės gali padėti veiksmingai šalinti vis platesniu mastu atsirandančias grėsmes. Tačiau ESRV taip pat pažymėjo, kad Austrijos nacionalinėms institucijoms 2017 m. buvo suteikti įgaliojimai nustatyti teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, kuriomis būtų galima pasinaudoti, jei padaugėtų naujų grėsmių;

                  (9)

                  ESRV neseniai užbaigė sisteminį, į ateitį orientuotą Europos ekonominės erdvės lygmens vertinimą dėl su GPNT susijusių grėsmių. Šiomis aplinkybėmis ESRV nustatė, kad tam tikros vidutinės trukmės grėsmės yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis ir šios rizikos keliamos problemos nėra iki galo pašalintos;

                  (10)

                  2020 m. prasidėjęs COVID-19 pandemijos protrūkis ir su tuo susijusi krizė nelėmė cikliško būsto rinkų susitraukimo. Tiesą sakant, po laipsniško augimo laikotarpio ir mažų palūkanų normų aplinkoje, realiųjų būsto kainų ir skolinimo augimas kai kuriose šalyse dar labiau paspartėjo ir gerokai viršijo namų ūkių pajamų augimą. Siekiant sušvelninti pandemijos poveikį ir jos sukeltą ekonominį neužtikrintumą, įgyvendintos įvairios priemonės ir politika, pvz., moratoriumas ir valstybės garantijos. Šiomis bendromis politinėmis aplinkybėmis anksčiau numatytos makroprudencinės priemonės kai kuriose šalyse buvo laikinai sušvelnintos arba jų įgyvendinimas atidėtas. Dabar stebimas ekonominės padėties pagerėjimas sudaro sąlygas šalyse, kuriose toliau stiprėjo su GPNT susijusios grėsmės, koreguoti makroprudencinę politiką;

                  (11)

                  dėl Austrijos pažymėtina, kad iš šio naujausio vertinimo paaiškėjo, kad po vidutinio augimo laikotarpio, realiosios būsto kainos didėjo greičiau ir viršijo realiųjų disponuojamųjų pajamų augimą. Be to, pastoviai didėjo skolinimas namų ūkiams. Iš ESRV vertinimo taip pat matyti, kad nuo 2019 m. rugsėjo mėn. realiųjų būsto kainų augimas 2021 m. pirmąjį ketvirtį paspartėjo ir viršijo realiųjų disponuojamųjų pajamų augimą tuo pačiu laikotarpiu. Atsižvelgiant į šias tendencijas ir remiantis Austrijos nacionalinio banko įverčiais, pažymėtina, kad 2021 m. pirmąjį ketvirtį būsto kainų pervertinimas toliau didėjo. Realusis skolinimas namų ūkiams būstui pirkti nuo 2019 m. pastoviai didėjo. 2021 m. birželio mėn. Austrijos finansų rinkos stabilumo valdybos pranešime (9) nurodyta, kad hipotekinėms paskoloms taikomi standartai atsižvelgiant į paskolos ir turto vertės (LTV) santykį ir skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykį pastaruoju metu toliau didėjo, palyginti su penkerių metų vidurkiu, ir kad skolinimo taikant padidintas šių santykių vertes dalis buvo esminė;

                  (12)

                  laikomasi nuomonės, kad dabartinis politikos derinys tik iš dalies yra tinkamas ir iš dalies pakankamas didėjančioms grėsmėms pašalinti. Be to, Austrija papildomai nesinaudojo kapitalu grįstomis priemonėmis, kad pašalintų esamas grėsmes ir skatintų finansinį stabilumą. Be to, Austrijos GPNT sektoriuje nustatytos grėsmės nevisiškai atsispindėjo hipotekinėms paskoloms taikomuose rizikos koeficientuose, kuriuos naudojo vidaus reitingais pagrįstą (IRB) metodą taikančios kredito įstaigos apskaičiuodamos kapitalo reikalavimus;

                  (13)

                  atsižvelgdama į šias naujausias tendencijas, ESRV priėjo prie išvados, kad dėl teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių aktyvavimo padidėtų Austrijos GPNT sektoriuje jau nustatytų priemonių, skirtų tinkamam vidutinės trukmės grėsmėms šalinti, veiksmingumas. Visais atvejais, kai nustatoma, kad tokių privalomų skolininku grįstų priemonių nepakanka veiksmingai šalinant vidutinės trukmės grėsmes, reikėtų apsvarstyti galimybę įgyvendinti kapitalu grįstas priemones, pvz., priemones, skirtas IRB rizikos koeficientams, susijusiems su GPNT pozicijomis, didinti, sektorių sisteminės rizikos mažinimo buferinę priemonę arba anticiklinį kapitalo rezervą. Šiomis priemonėmis būtų padidintas Austrijos bankų sektoriaus atsparumas rizikai, kuri galėjo susikaupti, pvz., dominuojantis būsto kainų pervertinimas ir pastaraisiais metais kai kuriais atžvilgiais sušvelninti hipotekinėms paskoloms taikomi skolinimo standartai,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      1 SKIRSNIS

         REKOMENDACIJOS

         A rekomendacija. Teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

      Rekomenduojama, kad atitinkamos institucijos aktyvuotų teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, siekiant sumažinti grėsmes Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriui, kurios yra rizikos finansiniam stabilumui šaltinis.

         B rekomendacija. Kapitalu grįstų priemonių aktyvavimas arba sugriežtinimas

      Rekomenduojama, kad atitinkamos institucijos aktyvuotų arba sugriežtintų kapitalu grįstas priemones, kad užtikrintų kredito įstaigų, turinčių leidimą veikti Austrijoje, atsparumą ir papildytų skolininku grįstas priemones mažinant grėsmes Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, kurios yra rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, ir tai daryti visais atvejais nustačius, kad tokios skolininku grįstos priemonės nebūtų pakankamai veiksmingos šalinant vidutinės trukmės grėsmes.
      2 SKIRSNIS

         ĮGYVENDINIMAS

      1.   Apibrėžtys

                  1.

                  Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:

                              a)

                              atitinkamos institucijos – institucijos, kurioms patikėta aktyvuoti teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones arba kapitalu grįstas priemones Austrijoje;

                              b)

                              skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams, įskaitant LTV santykio, įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykio, DSTI santykio apribojimus, terminus ir amortizacijos reikalavimus;

                              c)

                              paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

                              d)

                              įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

                              e)

                              skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

                              f)

                              skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus);

                              g)

                              terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu;

                              h)

                              amortizacijos reikalavimai – su paskolos grąžinimo tvarkaraščiu susijusios priemonės;

                              i)

                              kapitalu grįstos priemonės – bet kokie nuosavų lėšų reikalavimai, nustatyti kredito įstaigai, siekiant užkirsti kelią sisteminei rizikai ir (arba) ją sumažinti, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 2 straipsnio c punkte, įskaitant Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124, 164 arba 458 straipsnius arba Direktyvos (ES) 2013/36 VII antraštinės dalies 4 skyrių, pvz., anticiklinį kapitalo rezervą arba sektorių sisteminės rizikos mažinimo buferinę priemonę;

                              j)

                              kredito įstaiga – kredito įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte.

            2.   Įgyvendinimo kriterijai

                  1.

                  Ši rekomendacija įgyvendinama taikant tokius kriterijus:

                              a)

                              deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos ir B rekomendacijos tikslą ir turinį;

                              b)

                              aktyvuojant teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones ir (arba) kapitalu grįstas priemones, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų atliekamas atsižvelgiant į Austrijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

                              c)

                              konkretūs atitikties šiai rekomendacijai kriterijai nustatyti priede.

                  2.

                  Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV apie veiksmus, kurių buvo imtasi laikantis šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti neveikimą. Ataskaitose turi būti pateikiama bent jau:

                              a)

                              informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir tvarkaraštį;

                              b)

                              grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu ir naujų hipotekinių paskolų skolinimo standartais, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, ir terminus ir amortizacijos profilį, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 (10) IV priedą, kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus;

                              c)

                              išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas.

            3.   Tolesnių veiksmų tvarkaraštis

      Pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 17 straipsnio 1 dalį adresatai privalo informuoti Europos Parlamentą, Tarybą, Komisiją ir ESRV apie veiksmus, kurių jie ėmėsi įgyvendindami šią rekomendaciją arba pagrįsti bet kokį neveikimą. Adresatų prašoma tokią informaciją pateikti laikantis šių terminų:

                  1.

                     A rekomendacija

                              a)

                              Iki 2023 m. birželio 30 d. ir 2025 m. birželio 30 d. A rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie bet kokius veiksmus, kurių buvo imtasi dėl teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių aktyvavimo. Jeigu daugiau nei viena institucija turi pareigą imtis veiksmų, kad pašalintų nustatytas grėsmes, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą.

                  2.

                     B rekomendacija

                  Iki 2023 m. birželio 30 d. ir 2025 m. birželio 30 d. B rekomendacijos adresatų prašoma Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV pateikti ataskaitą apie bet kokius veiksmus, kurių buvo imtasi dėl kapitalu grįstų priemonių įgyvendinimo. Jeigu daugiau nei viena institucija turi pareigą imtis veiksmų, kad pašalintų nustatytas grėsmes, reikėtų pateikti vieną bendrą ataskaitą.

            4.   Stebėsena ir vertinimas

                  1.

                  ESRV sekretoriatas:

                              a)

                              padės adresatams, užtikrindamas koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų tvarką ir tvarkaraštį;

                              b)

                              tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą jiems paprašius, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus.

                  2.

                  Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktas ataskaitas apie veiksmus ir pateisinimą ir, kai tinkama, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nepateikė tinkamo savo neveikimo pateisinimo.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. gruodžio 2 d.

               ESRV bendrosios valdybos vardu

               ESRV sekretoriato vadovas

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

         (2)  OL C 58, 2011 2 24, p. 4.

         (3)  2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1).

         (4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

         (5)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

         (6)  Žr. Vulnerabilities in the EU residential real estate sector, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., paskelbta ESRV interneto svetainėje www.esrb.europa.eu.

         (7)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2016/05 dėl vidutinės trukmės grėsmių Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 43).

         (8)  Žr. papildomas atskaitas apie šalis, kurios 2016 m. gavo ESRV įspėjimus dėl vidutinės trukmės grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2019 m. rugsėjo mėn., skelbiama ESRV interneto svetainėje www.esrb.europa.eu.

         (9)  Pranešimas spaudai dėl Finansų rinkos stabilumo valdybos 28-ojo posėdžio, skelbiamas FMSG interneto svetainėje adresu https://www.fmsg.at/en/publications/press-releases/2021/28th-meeting.html.

         (10)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/14 dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

         PRIEDAS
         REKOMENDACIJAI TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ NUSTATYMAS

            A rekomendacija. Teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

         A rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

                     1.

                     Aktyvuodami teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, adresatai turėtų stengtis užkirsti kelią reikšmingai arba didėjančiai daliai:

                                 a)

                                 naujų hipotekinių paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu (GPNT), dėl kurio gali būti patirti kredito nuostoliai, jei jie nebūtų vykdomi ir tuo pat metu sumažėtų būsto kainos;

                                 b)

                                 naujas hipotekines paskolas imančių skolininkų, kuriems kyla didelė nesugebėjimo grąžinti arba aptarnauti savo skolą rizika reguliariai ir reikšmingai nesumažinant savo vartojimo susidarius nepalankioms ekonominėms ar finansinėms sąlygoms, padidėjus jų paskolos aptarnavimo išlaidoms arba atsiradus neigiamoms tendencijoms GPNT rinkoje.

                     2.

                     Adresatai turėtų naudoti vieną arba kelias teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, siekdami užtikrinti nustatytų priemonių veiksmingumą ir kuo labiau sumažinti bet kokią galimybę jas apeiti arba užkirsti kelią nepageidaujamoms pasekmėms, dėl kurių galėtų sumažėti jų veiksmingumas ir atsirasti rizika kitose srityse, visų pirma užtikrinant, kad teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės būtų taikomos visų tipų skolininkams suteiktoms paskoloms, kurias suteikė visų tipų skolintojai.

                     3.

                     Prieš aktyvuojant teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, reikėtų įvertinti Austrijos ekonominių ir finansinių ciklų padėtį, siekiant nustatyti tinkamą tokių priemonių kalibravimą ir laipsnišką taikymą.

                     4.

                     Prieš aktyvuojant teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones ir siekiant nustatyti tinkamą tokių priemonių kalibravimą ir laipsnišką taikymą, adresatai turėtų atsižvelgti į dabar nustatytų skolininku grįstų priemonių pasirinkimą ir kalibravimą, ir taip užtikrinti didesnį Austrijoje nustatytų grėsmių mažinimą.

                     5.

                     Aktyvavus teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, jas gali prireikti sugriežtinti arba nustatyti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų pašalintos Austrijoje nustatytos grėsmės. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų skolininku grįstų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų.

                     6.

                     Aktyvuodami ar kalibruodami teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, adresatai turėtų atsižvelgti į visas paskolas, kurias namų ūkiai turi aptarnauti naudodami savo pajamas, nepaisant paskolų formos, t. y. paskolas būsto bendrovėms vertinant kaip namų ūkio skolą.

            B rekomendacija. Kapitalu grįstų priemonių aktyvavimas arba sugriežtinimas

         B rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

                     1.

                     Aktyvuodami papildomas ar sugriežtindami esamas kapitalu grįstas priemones, adresatai turėtų stengtis užtikrinti kredito įstaigų, turinčių leidimą veikti Austrijoje, atsparumą, jei pasireikštų sisteminė su GPNT susijusi rizika, kuri galėtų sukelti tiesioginius ir netiesioginius kredito nuostolius, atsirandančius dėl hipotekinių paskolų arba dėl sumažėjusio namų ūkių, paėmusių būsto paskolas, vartojimo.

                     2.

                     Prieš aktyvuojant papildomas arba sugriežtinant esamas kapitalu grįstas priemones, reikėtų įvertinti Austrijos padėtį ekonominių ir finansinių ciklų atžvilgiu ir teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių, kurios aktyvuotos laikantis A rekomendacijos, pakankamumą, kad būtų pašalintos vidutinės trukmės grėsmės ir siekiant nustatyti, ar būtų tinkama aktyvuoti ar sugriežtinti kapitalu grįstas priemones.

                     3.

                     Aktyvavus papildomas kapitalu grįstas priemones arba sugriežtinus esamas priemones, gali prireikti dar labiau sugriežtinti priemones arba aktyvuoti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų pašalintos Austrijoje nustatytos grėsmės. Tai priklausys nuo pasirinktų aktyvuotų kapitalu grįstų priemonių, pradinio šių aktyvuotų priemonių kalibravimo ir grėsmių vertinimo rezultatų.


title: Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija 2021 m. gruodžio 2 d. dėl pinigų rinkos fondų reformos (ESRV/2021/9) 2022/C 129/01

text:
               2022 3 22

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 129/1

      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA
      2021 m. gruodžio 2 d.
      dėl pinigų rinkos fondų reformos
      (ESRV/2021/9)
      (2022/C 129/01)
      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktus ir 16 ir 18 straipsnius,
      atsižvelgdama į 2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2011/1, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės (2), ypač į jo 18 straipsnį,
      atsižvelgdama į 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1131 dėl pinigų rinkos fondų (3),
      kadangi:

                  (1)

                  dėl prasidėjusios koronaviruso COVID-19 pandemijos finansų rinkoje kilusi sumaištis parodė, kad tam tikruose privačiojo sektoriaus skolos pinigų rinkos fondų (toliau – PRF) subsektoriuose išlieka sisteminių grėsmių. Todėl reikia iš naujo įvertinti tam tikrus po pasaulinės finansų krizės įgyvendintų reguliavimo reformų aspektus;

                  (2)

                  per 2008 m. finansų krizę paaiškėjo, kad PRF kyla kredito rizikos ir didelio masto išpirkimų grėsmė. Dėl šios grėsmės rizika gali pasklisti arba padidėti visoje finansų sistemoje. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijoje ESRV/2012/1 (4) Europos Komisijai rekomenduota šalinti šias grėsmes. Konkrečiau, Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) rekomendavo visiems PRF pereiti prie kintamos grynosios turto vertės, sugriežtinti likvidumo reikalavimus, viešai atskleisti daugiau informacijos, taip pat reikalauti teikti daugiau informacijos ir informacija dalytis;

                  (3)

                  Reglamente (ES) 2017/1131 (toliau – PRFR) nustatytos taisyklės, kuriomis siekiama padidinti PRF atsparumą ir apriboti per pasaulinę finansų krizę išryškėjusius neigiamų padarinių plitimo kanalus. Reglamente nustatytos visoje Sąjungoje taikomos tiesioginės PRF ir jų valdytojų pareigos. ESRV išnagrinėjo PRFR turinį atsižvelgdama į Rekomendacijos ESRV/2012/1 nuostatas ir priėjo prie išvados, kad reglamentas minėtą rekomendaciją iš esmės atitinka (5);

                  (4)

                  COVID-19 pandemijos pradžioje, kai investuotojai ėmė skubėti susigrąžinti pinigus (6), kai kuriuose PRF, investuojančiuose į privačiojo sektoriaus skolos vertybinius popierius, staiga susiklostė įtempta likvidumo padėtis, nes investuotojai atsiėmė nemažai investicijų, o problemą paaštrino ir nepakankamas privačiojo sektoriaus skolos pinigų rinkų likvidumas. Tai sukėlė nerimą, kad dėl įtemptos šių PRF likvidumo padėties sustiprės COVID-19 pandemijos sukrėtimo padariniai kitose finansų sistemos dalyse. Itin rimta padėtis susiklostė Jungtinėse Amerikos Valstijose ir Sąjungoje. Išimtinėmis priemonėmis, kurių pagal atitinkamus pinigų politikos srities įgaliojimus ėmėsi Eurosistema, Federalinis rezervas ir Bank of England, susiklosčiusią padėtį pavyko pagerinti;

                  (5)

                  užfiksuotą įtemptą PRF likvidumo padėtį lėmė atitinkama įtampa tarp dviejų pagrindinių ekonominių funkcijų, kurias PRF atlieka finansų sistemoje ir realiojoje ekonomikoje: i) jie suteikia trumpalaikį finansavimą emitentams, daugiausia bankams ir ne finansų bendrovėms ir ii) investuotojai juos naudoja kaip pinigų valdymo priemonę. Įtampa atsiranda dėl to, kad PRF suteikia investuotojams likvidumo, kai jiems to prireikia, ir dažnai yra laikomi piniginio pobūdžio priemonėmis, nors priemonių, į kurias PRF investuoja, likvidumas nėra patikimas, ypač nepalankių sąlygų laikotarpiais, kai PRF gali iškilti poreikis šias priemones parduoti. Tai visų pirma pasakytina apie PRF, kurie daugiausia investuoja į komercinius vekselius ir indėlių sertifikatus (mažo kintamumo grynosios turto vertės PRF ir kintamos grynosios turto vertės (KGTV PRF), nes paprastai šis turtas laikomas iki išpirkimo termino ir stiprios antrinės rinkos naudos jam neduoda (7);

                  (6)

                  Europos trumpalaikių skolos vertybinių popierių rinka yra susiskaidžiusi, ją sudaro keturi pagrindiniai blokai: perleidžiamųjų Europos komercinių vekselių rinka, euro komercinių vekselių rinka, kitų nacionalinių komercinių vekselių ir indėlių sertifikatų rinka ir valstybinių trumpalaikių vekselių rinka. Dėl šio susiskaidymo ir nepakankamos informacijos apie šias rinkas, ypač apie antrines nebiržines rinkas, blogėja jų dydžio ir likvidumo, kuris yra svarbus tam, kad PRF galėtų patenkinti didelio masto išpirkimo reikalavimus, parduodama turtą, jei to reikėtų, vertinimo kokybė (8);

                  (7)

                  šia rekomendacija prisidedama prie Komisijos 2022 m. planuojamos atlikti PRFR peržiūros siekiant pašalinti tam tikrose privačiojo sektoriaus skolos PRF sektoriaus dalyse išliekančias sistemines grėsmes. Joje siekiama atsižvelgti į Rekomendacijos ESRV/2012/1 tikslą sumažinti panašumo į indėlius ypatybes, kuriomis pasižymi kai kurie PRF, pagal esamą PRFR išpirkimo reikalavimus patenkinantys pagal nominaliąją vertę. Ši rekomendacija parengta atsižvelgiant į platesnio masto tarptautiniu lygmeniu ir kitose ES šalyse vykdomą su PRF reforma susijusį darbą. Rengiant šią rekomendaciją pirmiausia buvo remtasi Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) per konsultacijas dėl PRFR reformos gauta grįžtamąja informacija. Ji taip pat dera su Finansinio stabilumo tarybos (FST) pasiūlymais, tik joje nenumatyta, kad iš PRF reikėtų reikalauti turėti kapitalo rezervus arba minimalų rizikingą likutį (9). ESRV nuomone, tokie nuosavų lėšų reikalavimai nėra reikalingi, jeigu PRF ypatybės, dėl kurių jie tampa panašūs į indėlius priimančias įstaigas, yra naikinamos, o ypatybės, kurios suteikia PRF panašumo į kitus investicinius fondus, stiprinamos;

                  (8)

                  A rekomendacijos tikslas – sumažinti normatyvų poveikį. Ja visų pirma siekiama panaikinti nepageidaujamus padarinius, kurių kyla dėl dviejų norminių reikalavimų. Pirma, PRFR nurodyta, kad mažo kintamumo grynosios turto vertės PRF tam tikrą turtą gali vertinti amortizuotos savikainos metodu, jeigu gauta grynoji turto vertė (GTV) patenka į GTV, įvertintos pagal rinkos kainą arba pagal modelį, 20 bazinių punktų intervalą. Šis intervalas suteikia investuotojams pradininko pranašumą, nes jie gali susigrąžinti savo investiciją į investicinius vienetus pagal GTV, kuri neatspindi tam tikro turto rinkos vertinimo. Tai gali tapti paskata atsiimti investicijas ir to reikėtų išvengti. Mažo kintamumo grynosios turto vertės PRF GTV vietoj to turėtų būti kintama. Panaikinus šį intervalą, pakis svarbi mažo kintamumo grynosios turto vertės PRF ypatybė, o tai kartu gali daryti poveikį investuotojų, kuriems iki šiol buvo patrauklus santykinis GTV stabilumas, sprendimams. Tuo pat metu pagal B rekomendaciją siekiama griežtinti mažo kintamumo grynosios turto vertės PRF likvidumo reikalavimus, kuriais siekiama santykinai sumažinti jų riziką ir svyravimus, palyginti su trumpalaikių investicijų kintamos grynosios turto vertės PRF. Antra, kai pažeidžiamos kitos ribinės vertės, mažo kintamumo grynosios turto vertės ir valdžios sektoriaus skolos pastovios grynosios turto vertės PRF valdytojai privalo įvertinti ir dokumentuoti tinkamą veiksmų eigą. Tai galėtų apimti tam tikrų konkrečių likvidumo valdymo priemonių naudojimą, pvz., likvidumo mokesčius investuotojams ir išpirkimo apribojimų naudojimą. COVID-19 pandemijos pradžioje dėl vienos iš šių ribinių verčių kai kurie investuotojai galėjo imtis išpirkimo numatydami, kad tokie veiksmai bus nustatyti automatiškai. Todėl jas reikėtų panaikinti. Panaikinus šias ribines vertes, mažo kintamumo grynosios turto vertės ir valdžios sektoriaus skolos pastovios grynosios turto vertės PRF atžvilgiu taip pat būtų galima naudoti PRFR nuostatas, pagal kurias jiems tam tikromis sąlygomis leidžiama laikinai nesilaikyti savo likvidumo reikalavimų, kaip numatyta PRFR 24 straipsnio 2 dalyje;

                  (9)

                  B rekomendacija parengta taip, kad padėtų sumažinti PRF likvidumo transformaciją ir pagerintų jų turto ir įsipareigojimų atitikimą. Kintamos grynosios turto vertės ir mažo kintamumo grynosios turto vertės PRF taikomi griežtesni likvidumo reikalavimai, kuriuos sudaro dienos ir savaitės termino turtas ir valdžios sektoriaus skolos turtas, padeda užtikrinti didesnį ir labiau diversifikuotą portfelio likvidumą ir sumažinti riziką, kad PRF platesniu mastu destabilizuos pinigų rinkas, kurios susiduria su nepalankiausiomis rinkos sąlygomis. Siekiant užtikrinti pakankamą valdžios sektoriaus turto prieinamumą, šiam turtui gali būti taikomi ilgesni nei savaitės turto terminai. Nors dėl šios priežasties gali padidėti su terminais susijusi rizika, dėl to taip pat sumažėja likvidumo rizika. PRFR nustatytos tam tikros lankstumo nuostatos, kuriomis gali pasinaudoti PRF valdytojai, kurie gali nesilaikyti savo likvidumo reikalavimų dėl ne nuo jų priklausančių priežasčių. Vis dėlto lankstumo individualiu lygmeniu gali nepakakti tuo atveju, kai visa rinka susiduria su nepalankiausiomis sąlygomis. Tokiais atvejais PRF valdytojams turėtų būti ne tik aiškiai leidžiama naudoti savo likvidų turtą, kad būtų įvykdyti išpirkimai ir laikoma mažiau savaitės termino turto ir valdžios sektoriaus turto, palyginti su įprastai reikalaujamu turtu. Nacionalinėms kompetentingoms institucijoms (NKI) turėtų būti suteikti įgaliojimai dėl visų jų jurisdikcijoje esančių PRF pogrupių nustatyti terminą, kuriuo apibrėžiamas laikotarpis, per kurį PRF gali nuspręsti laikyti mažiau likvidaus turto, palyginti su įprastai reikalaujamu turtu. Taip būtų užtikrintas visos sistemos atsakas į visos rinkos plėtojimą. ESMA koordinuojant šį procesą būtų išvengta bendrosios rinkos iškraipymų;

                  (10)

                  C rekomendacija yra parengta taip, kad būtų padidintas ir skatinamas likvidumo valdymo priemonių, kuriomis atsiimantiems (ir pasirašantiems) investuotojams nustatoma prievolė sumokėti išlaidas, susijusias su jų atitinkamais išpirkimais (ir pasirašymu), naudojimas. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijoje ESRV/2017/6 (10) nustatyta, kad pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus visų tipų investiciniams fondams, įskaitant PRF, turėtų būti leidžiama naudotis likvidumo valdymo priemonėmis. Be to, visi PRF turėtų turėti bent vieną prieinamą likvidumo valdymo priemonę, pvz., apsaugos nuo nuostolių mokesčius, likvidumo mokesčius arba PRF su kintama GTV atveju – kainų keitimą, kuriomis išpirkimo (ir pasirašymo) išlaidos gali būti perkeltos atitinkamai pasitraukiantiems (arba naujiems) investuotojams. Be to, reikėtų parengti įtraukimo į atitinkamus Sąjungos teisės aktus kriterijus, siekiant palengvinti likvidumo valdymo priemonių naudojimą platesniu mastu. Komisija, suteikdama ESMA įgaliojimus parengti šiuos kriterijus ir papildomas gaires, turėtų prašyti, kad neatsirastų jokios su ribinėmis vertėmis susijusios pasekmės;

                  (11)

                  D rekomendacija parengta taip, kad padėtų užtikrinti geresnę stebėseną ir testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Taip nacionalinėms ir Sąjungos įstaigoms bus suteikta geresnė informacija siekiant nustatyti sistemines grėsmes visam PRF sektoriui. Pirma, reikėtų patobulinti reguliarų ataskaitų teikimą padidinant jų dažnumą ir pateikiant daugiau informacijos apie PRF investuotojų bazę. Antra, NKI turėtų būti sudarytos galimybės dalytis su Sąjungos įstaigomis, turinčiomis įgaliojimus finansinio stabilumo srityje, duomenimis, susijusiais su įprastai teikiamomis ataskaitomis ir ataskaitomis apie konkrečias krizes. Be šios rekomendacijos, dalijimasis duomenimis tarp centrinių bankų ir NKI taip pat turėtų prisidėti prie institucijų gebėjimų įvertinti riziką. Galiausiai Sąjungos lygmens testavimas nepalankiausiomis sąlygomis turėtų papildyti esamus vidaus testavimus nepalankiausiomis sąlygomis, kuriuos atlieka individualūs PRF. Siekdama užtikrinti nuoseklų scenarijų taikymą ir patvirtinti rezultatus, ESMA, bendradarbiaudama su NKI, turėtų koordinuoti testavimus. Remdamasi šiais rezultatais, ESMA turėtų paskelbti savo rizikos finansiniam stabilumui vertinimą;

                  (12)

                  siekiant visapusiškai šalinti PRF sektoriuje kylančias grėsmes, šioje rekomendacijoje nustatytos priemonės turėtų būti įgyvendinamos kaip rinkinys;

                  (13)

                  ESRV mano, kad PRFR turėtų būti papildomai peržiūrimas, praėjus penkeriems metams nuo naujų nuostatų įsigaliojimo, siekiant įvertinti, ar dėl teisės aktų reformų ir sumažintų neigiamo poveikio plitimo kanalų padidėjo PRF atsparumas; Ši peržiūra turėtų apimti likvidumo reikalavimų kalibravimą ir vertinimą, ar reikalingos papildomos makroprudencinio poveikio priemonės,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      1 SKIRSNIS

         REKOMENDACIJOS

         A rekomendacija. Normatyvų poveikio sumažinimas

      Komisijai rekomenduojama pasiūlyti:

                  1)

                  kad pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus būtų reikalaujama, kad visi mažo kintamumo grynosios turto vertės pinigų rinkos fondai (PRF) taikytų kintamą grynąją turto vertę;

                  2)

                  panaikintų Reglamento (ES) 2017/1131 (toliau – PRFR) 34 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nustatytas reguliavimo ribines vertes.

         B rekomendacija. Likvidumo transformacijos sumažinimas

      Komisijai rekomenduojama pasiūlyti, kad atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose:

                  1)

                  būtų numatyti nauji likvidumo reikalavimai, taikomi kintamos grynosios turto vertės PRF ir mažo kintamumo grynosios turto vertės PRF, kuriuos sudaro dienos termino turtas, savaitės termino turtas ir valdžios sektoriaus skolos turtas;

                  2)

                  būtų leidžiama individualiems PRF valdytojams imtis veiksmų, dėl kurių jie turėtų mažiau savaitės termino turto ir mažiau valdžios sektoriaus skolos turto, palyginti su turtu, kurio reikalaujama, jeigu:

                              a)

                              esama platesnio masto rinkos pokyčių, darančių neigiamą poveikį PRF turimam turtui arba PRF vieneto turėtojams, ir

                              b)

                              PRF valdytojai nedelsdami atitinkamai informuoja savo nacionalines kompetentingas institucijas (NKI).

                  3)

                  NKI būtų suteikti įgaliojimai nurodyti konkretų terminą, kuriuo apibrėžiamas laikotarpis, per kurį jų prižiūrimi PRF gali turėti mažiau savaitės termino turto ir valdžios sektoriaus skolos turto, palyginti su B rekomendacijos 2 dalyje nustatytais reikalavimais, jeigu visoje rinkoje vykstantys pokyčiai daro neigiamą poveikį įvairiems PRF;

                  4)

                  turėtų būti numatyta, kad Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) koordinuotų NKI veiksmus, kurių jos ėmėsi veikdamos pagal B rekomendacijos 3 dalį, siekiant užtikrinti nuoseklų priemonės taikymą visoje Sąjungoje.

         C rekomendacija. Išperkančių arba pasirašančių investuotojų prievolė padengti išpirkimo arba pasirašymo sąnaudas

      Komisijai rekomenduojama pasiūlyti, kad atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose:

                  1)

                  turėtų būti reikalaujama įtraukti PRF steigimo dokumentus ir bet kurią kitą ikisutartinę informaciją bent jau apie vieną iš šių likvidumo valdymo priemonių:

                              a)

                              apsaugos nuo nuostolių mokesčius;

                              b)

                              likvidumo mokesčius;

                              c)

                              PRF su kintama grynojo turto verte (GTV) kainų keitimą;

                  2)

                  ESMA turėtų būti suteikti įgaliojimai parengti kriterijus dėl įtraukimo į atitinkamus Sąjungos teisės aktus siekiant palengvinti PRF valdytojų likvidumo valdymo priemonių naudojimą visomis rinkos sąlygomis, taip pat įgaliojimai parengti su šiais kriterijais susijusias gaires.

         D rekomendacija. Stebėsenos ir testavimo nepalankiausiomis sąlygomis gerinimas

      Komisijai rekomenduojama pasiūlyti, kad atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose:

                  1)

                  turėtų būti įtrauktos nuostatos, kuriomis siekiama gerinti savalaikį dalijimąsi duomenimis, esančiais PRF reguliariai savo atitinkamoms NKI teikiamose ataskaitose;

                  2)

                  ESMA turėtų būti įgaliota koordinuoti ir prireikus suderinti ad hoc duomenų prašymus, kurias NKI pateikė PRF nepalankių sąlygų, kuriuos nulėmė visoje rinkoje vykstantys pokyčiai, laikotarpiu;

                  3)

                  turėtų būti numatytos nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad NKI dalytųsi D rekomendacijos 1 ir 2 dalyse nurodytais duomenimis su Sąjungos įstaigomis, turinčiomis įgaliojimus finansinio stabilumo srityje;

                  4)

                  turėtų būti numatyta, kad ESMA, bendradarbiaudama su NKI, gali inicijuoti ir koordinuoti Sąjungos lygmens testavimus nepalankiausiomis sąlygomis, susijusius su PRF; bendradarbiaudama su Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV), parengti tinkamo Sąjungos lygmens testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, susijusio su PRF, režimą; skelbti tokių scenarijų, susijusių su PRF sektoriumi, poveikio vertinimą, įskaitant rizikos išplitimą kitų rinkos dalyvių atžvilgiu, ir, kai tinkama, koordinuoti tolesnius priežiūros veiksmus.

            2 SKIRSNIS

         ĮGYVENDINIMAS

      1.   Apibrėžtys

                  1.

                  Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:

                              a)

                              pinigų rinkos fondai (PRF) – reguliuojami ir prižiūrimi Sąjungos kolektyvinio investavimo subjektai, kurių pagrindinis tikslas – išlaikyti fondo pagrindinę sumą, kartu teikiant grąžą priklausomai nuo pinigų rinkos rodiklių, gaunamą investuojant į pinigų rinkos priemones ar indėlius kredito įstaigose, ir kurie yra įsteigti, valdomi arba kurių investiciniai vienetai ar akcijos platinami Sąjungoje;

                              b)

                              PRFR – 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1131 dėl pinigų rinkos fondų;

                              c)

                              likvidumo valdymo priemonės – priemonės, kurios padeda PRF ir jų valdytojams visada ir visų pirma nepalankiausiomis rinkos sąlygomis tinkamai ir veiksmingai valdyti prašymus dėl išpirkimo;

                              d)

                              mažo kintamumo grynosios turto vertės PRF – mažo kintamumo grynosios turto vertės PRF, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2017/1131 2 straipsnio 12 punkte;

                              e)

                              kintamos grynosios turto vertės PRF – kintamos grynosios turto vertės PRF, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2017/1131 2 straipsnio 13 punkte;

                              f)

                              valdžios sektoriaus skolos turtas – pinigų rinkos priemonės, išvardytos PRFR 17 straipsnio 7 dalyje, įskaitant teisinius arba likutinius terminus pagal PRFR 10 straipsnio 1 dalies b punktą, taikomus trumpalaikiams PRF, ir pagal PRFR 10 straipsnio 2 dalį, taikomus standartiniams PRF ir suderintus su dominuojančia individualaus PRF investavimo valiuta;

                              g)

                              valdžios sektoriaus skolos pastovios grynosios turto vertės PRF – valdžios sektoriaus skolos pastovios grynosios turto vertės PRF, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2017/1131 2 straipsnio 11 punkte;

                              h)

                              centriniai bankai – centriniai bankai, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (11) 4 straipsnio 1 dalies 46 punkte;

                              i)

                              nauji likvidumo reikalavimai – B rekomendacijos 1 dalyje išvardyti su atitikties kriterijais susiję reikalavimai;

                              j)

                              kompetentinga institucija – PRF kompetentinga institucija, kaip apibrėžta PRFR 2 straipsnio 17 punkte;

                              k)

                              išpirkimo apribojimai – likvidumo valdymo priemonė, kuria fondo investuotojams užkertamas kelias atsiimti dalį savo kapitalo tam tikru laikotarpiu;

                              l)

                              išpirkimo sustabdymas – likvidumo valdymo priemonė, kuria siekiama užkirsti kelią fondo investuotojams atsiimti visą savo kapitalą tam tikru laikotarpiu;

                              m)

                              likvidumo mokesčiai – individualiems sandorius vykdantiems investuotojams taikomos rinkliavos, kurios sumokamos į fondą, siekiant apsaugoti likusius investuotojus nuo sąnaudų, susijusių su PRF turto pirkimu arba pardavimu, kurios atsiranda dėl didelių gaunamų ir išmokamų pinigų srautų, padengimo. Tokia rinkliava nebūtinai siejama su konkretaus sandorio išlaidomis, bet veikiau yra iš anksto nustatytas fiksuotas mokestis (mokesčio intervalai). Likvidumo mokestis nėra susijęs su kokiu nors fondo akcijų vertės (pvz., GTV) tikslinimu;

                              n)

                              kainų keitimas – likvidumo valdymo priemonė, pagal kurią fondo GTV taikoma gautinų sumų sumažėjimo rizika siekiant perleisti akcijas išperkantiems arba perkantiems likvidumo sąnaudas, atsirandančias dėl grynųjų srautų į fondą arba iš jo vertės.

                              o)

                              apsaugos nuo nuostolių mokesčiai – individualiems sandorius vykdantiems investuotojams taikomos rinkliavos, kurios sumokamos į fondą, siekiant apsaugoti likusius investuotojus nuo sąnaudų, susijusių su PRF turto pirkimu arba pardavimu, kurios atsiranda dėl didelių gaunamų ir išmokamų pinigų srautų, padengimo. Apsaugos nuo nuostolių mokestis nėra susijęs su kokiu nors fondo akcijų vertės (pvz., GTV) tikslinimu;

                              p)

                              Sąjungos įstaigos, turinčios įgaliojimų finansinio stabilumo srityje –

                                          i)

                                          Europos bankininkystės institucija;

                                          ii)

                                          Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija;

                                          iii)

                                          Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija;

                                          iv)

                                          Europos sisteminės rizikos valdyba;

                                          v)

                                          Europos Centrinis Bankas;

                                          vi)

                                          Bendras priežiūros mechanizmas;

                                          vii)

                                          Bendra pertvarkymo valdyba;

                              q)

                              dienos termino turtas – reikalavimus atitinkančios rinkos priemonės, kurias išleidžia privatūs arba viešieji subjektai, kaip nurodyta PRFR 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir kurių terminas yra viena diena, atvirkštinio atpirkimo sandoriai, kuriuos galima nutraukti iš anksto pranešant prieš vieną darbo dieną, arba grynieji pinigai, kuriuos galima atsiimti iš anksto pranešant prieš vieną darbo dieną, kaip nustatyta PRFR 24 straipsnio 1 dalies c punkte;

                              r)

                              savaitės termino turtas – reikalavimus atitinkančios rinkos priemonės, kurias išleidžia privatūs arba viešieji subjektai, kaip nurodyta PRFR 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse, ir kurių terminas yra savaitė, atvirkštinio atpirkimo sandoriai, kuriuos galima nutraukti iš anksto pranešant prieš penkias darbo dienas, arba grynieji pinigai, kuriuos galima atsiimti iš anksto pranešant prieš penkias darbo dienas, kaip nustatyta PRFR 24 straipsnio 1 dalies e punkte.

            2.   Įgyvendinimo kriterijai

                  1.

                  Įgyvendinant šią rekomendaciją, taikomi šie kriterijai:

                              a)

                              tinkamą dėmesį reikėtų skirti proporcingumo principui, atsižvelgiant į rekomendacijos tikslą ir turinį;

                              b)

                              rekomendacija taikoma visiems PRF pagal apibrėžtį;

                              c)

                              reikėtų vengti savavališko reguliavimo;

                              d)

                              konkretūs atitikties šiai rekomendacijai kriterijai išdėstyti priede.

                  2.

                  Adresatų prašoma ESRV ir Tarybai pranešti apie veiksmus, kurių jos ėmėsi atsižvelgdamos į šią rekomendaciją, arba tinkamai pagrįsti bet kokį neveikimą. Pranešimuose reikėtų bent jau pateikti:

                              a)

                              informaciją apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir terminus;

                              b)

                              išsamų bet kokio neveikimo arba šios rekomendacijos nesilaikymo pagrindimą, įskaitant informaciją apie visus vėlavimus.

            3.   Tolesnių veiksmų grafikas

      Pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 17 straipsnio 1 dalį adresatas privalo pranešti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV apie veiksmus, kurių jis ėmėsi šiai rekomendacijai įgyvendinti, arba pagrįsti bet kokį neveikimą. Adresato prašoma tokį pranešimą pateikti iki 2023 m. gruodžio 31 d.
      4.   Stebėsena ir vertinimas

                  1.

                  ESRV sekretoriatas:

                              a)

                              padės adresatui užtikrindamas koordinuotą pranešimų teikimą ir parengdamas atitinkamas formas, taip pat prireikus išsamiai aprašydamas procedūrą ir tolesnių veiksmų tvarkaraštį;

                              b)

                              patikrins, kokių tolesnių veiksmų ėmėsi adresatas, teiks pagalbą jam paprašius ir Bendrajai valdybai teiks ataskaitą apie tolesnius veiksmus.

                  2.

                  Bendroji valdyba įvertins adresato pranešimą apie veiksmus ir pateiktą pagrindimą ir, kai tinkama, gali nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nesugebėjo tinkamai pagrįsti savo neveikimo.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. gruodžio 2 d.

               ESRV bendrosios valdybos vardu

               ESRV sekretoriato vadovas

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

         (2)  OL C 58, 2011 2 24, p. 4.

         (3)  OL L 169, 2017 6 30, p. 8.

         (4)  2012 m. gruodžio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2012/1 dėl pinigų rinkos fondų (OL C 146, 2013 5 25, p. 1).

         (5)  Žr. 2019 m. kovo mėn. ataskaitą dėl 2012 m. gruodžio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos dėl pinigų rinkos fondų (ESRV/2012/1) įgyvendinimo atitikties, paskelbtą ESRV interneto svetainėje www.esrb.europa.eu

         (6)  Žr. 2020 m. lapkričio 17 d. FST ataskaitą Holistic Review of the March Market Turmoil, paskelbtą FST interneto svetainėje www.fsb.org

         (7)  Žr. 2021 m. liepos mėn. problemų analizės dokumentą Issues note on systemic vulnerabilities of and preliminary policy considerations to reform money market funds (MMFs), paskelbtą ESRV interneto svetainėje www.esrb.europa.eu

         (8)  Žr. 2021 m. gruodžio 2 d. ESRV rekomendacijos dėl pinigų rinkos fondų ekonominį loginį pagrindą ir vertinimą, paskelbtą ESRV interneto svetainėje.

         (9)  Žr. 2021 m. spalio 11 d. FST politikos pasiūlymus dėl pinigų rinkos fondų atsparumo didinimo,, paskelbtus FST interneto svetainėje www.fsb.org.

         (10)  2017 m. gruodžio 7 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2017/6 dėl investicinių fondų likvidumo ir finansinio sverto rizikos (OL C 151, 2018 4 30, p. 1).

         (11)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

         PRIEDAS

            REKOMENDACIJAI TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ NUSTATYMAS

            A rekomendacija. Ribos poveikio sumažinimas

         A rekomendacijos 2 daliai taikomas šis atitikties kriterijus:
         Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/1131 (1) (toliau – PRFR) 34 straipsnio 1 dalies a punkte pateiktą nuorodą į savaitės termino turto procentinę dalį, kuri sumažėja tiek, kad nesudaro 30 % viso pinigų rinkos fondo (PRF) turto vertės ir grynojo kasdieninio išpirkimo vertės per vieną darbo dieną, viršijančios 10 % viso turto, ir 34 straipsnio 1 dalies b punkte pateiktą nuorodą į savaitės termino turto procentinę dalį, kuri sumažėja tiek, kad nebesudaro 10 % viso turto vertės, reikėtų panaikinti.

            B rekomendacija. Likvidumo transformacijos sumažinimas

         B rekomendacijos 1 daliai taikomas šis atitikties kriterijus:
         Naujais reikalavimais, taikomais kintamos grynosios turto vertės ir mažo kintamumo grynosios turto vertės PRF, turėtų būti užtikrinta, kad:

                     —

                     būtų didinamas privačiojo sektoriaus skolas orientuotų PRF likvidumas;

                     —

                     investuotojai būtų papildomai patikinami, taip sumažinant neužtikrintumo riziką;

                     —

                     PRF būtų pakankamai likvidūs, kad atitiktų padidėjusią išpirkimo paklausą nepalankiausiomis rinkos aplinkybėmis nesukeliant šalutinio poveikio kitoms finansų sistemos dalims, ir

                     —

                     dalis PRF likvidaus turto būtų susijusi su valdžios sektoriaus skolos turtu, kurį išleido įvairios įstaigos, kai įmanoma pagrindine to fondo investavimo valiuta, siekiant prisidėti prie didesnės privačiojo sektoriaus skolos PRF grynojo turto vertės (GTV) diversifikacijos ir stabilumo.

               Visų pirma dėl mažo kintamumo grynosios turto vertės PRF PRFR 24 straipsnio 1 dalies g punktą reikėtų panaikinti siekiant suderinti savaitės termino turto, dienos termino turto ir valdžios sektoriaus skolos turto tinkamumą suderinti su kintamos grynosios turto vertės tinkamumu.
         Nauji trumpalaikių investicijų kintamos grynosios turto vertės PRF likvidumo reikalavimai turėtų būti bent jau lygūs 20 % jų turto, kuris turėtų būti išskaidytas tokiomis dalimis:

                     —

                     ne mažiau nei 15 % – savaitės termino turto, įskaitant ne mažiau kaip 10 % dienos termino turto ir

                     —

                     ne mažiau nei 5 % – papildomo valdžios sektoriaus turto.

               Nauji standartinių investicijų kintamos grynosios turto vertės PRF likvidumo reikalavimai turėtų būti bent jau lygūs 25 %, kuris turėtų būti išskaidytas tokiomis dalimis:

                     —

                     ne mažiau nei 15 % – savaitės termino turto, įskaitant ne mažiau kaip 10 % dienos termino turto ir

                     —

                     ne mažiau nei 10 % – papildomo valdžios sektoriaus turto.

               Nauji mažo kintamumo grynosios turto vertės likvidumo reikalavimai turėtų būti bent jau lygūs 45 %, kuris turėtų būti išskaidytas tokiomis dalimis:

                     —

                     ne mažiau nei 30 % – savaitės termino turto, įskaitant ne mažiau kaip 15 % dienos termino turto ir

                     —

                     ne mažiau nei 15 % – papildomo valdžios sektoriaus turto.

               Jei prieinamas valdžios sektoriaus turtas fondo valiuta nepakankamas, PRF, jei jie nedelsdami informuoja savo nacionalines kompetentingas institucijas (NKI), turėtų būti leista įvykdyti savo valdžios sektoriaus skolos likvidumo reikalavimus naudojant:

                     —

                     indėlius kredito įstaigose, kuriuos galima atsiimti bet kuriuo metu iš anksto pranešus ne vėliau kaip prieš vieną darbo dieną, nedarant poveikio PRFR 17 straipsnio 1 dalies b punkte išdėstytiems diversifikavimo reikalavimams, ir

                     —

                     atvirkštinio atpirkimo sandorius, užtikrintus valdžios sektoriaus skolos turtu, kuriuos galima nutraukti bet kuriuo metu iš anksto pranešus ne vėliau kaip prieš vieną darbo dieną.

               B rekomendacijos 3 daliai taikomas šis atitikties kriterijus:
         Komisijos pasiūlytais atitinkamų Sąjungos teisės aktų pakeitimais turėtų būti užtikrinama, kad NKI sprendimai būtų taikomi PRF pogrupiams atsižvelgiant į jų tipą ir valiutą, arba visiems NKI prižiūrimiems PRF.
         B rekomendacijos 4 daliai taikomas šis atitikties kriterijus:
         Komisijos pasiūlytuose atitinkamų Sąjungos teisės aktų pakeitimuose turėtų būti numatyta, kad Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) koordinuotų NKI sprendimus, kaip nurodyta B rekomendacijos 3 dalyje, atsižvelgiant į:

                     —

                     PRF pogrupius, esančius keliose valstybėse narėse, atsižvelgiant į jų tipą ir nominaliąją valiutą, ir

                     —

                     terminą, iki kurio PRF, kuriam B rekomendacijos 3 dalyje nurodyti sprendimai yra arba gali būti naudingi, turėtų ištaisyti savo padėtį.

            C rekomendacija. Išperkančių investuotojų prievolė padengti išpirkimo sąnaudas

         Toliau nurodyti atitikties kriterijai taikomi C rekomendacijos 2 daliai.
         Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose ESMA būtų suteikti įgaliojimai parengti konkrečius kriterijus ir gaires, kuriose apibrėžiamos aplinkybės, kuriomis reikėtų naudoti likvidumo valdymo priemones, įskaitant, bet neapsiribojant C rekomendacijos 1 dalyje nurodytomis priemonėmis, išpirkimo apribojimus ir sustabdymus. Sprendimą dėl priemonės, jos aktyvavimo ir kalibravimo naudojant turėtų priimti individualus PRF valdytojas, atsižvelgdamas į kriterijus, kurie turės būti parengti. Jeigu svarstoma galimybė nustatyti kiekybinius parametrus, jie neturėtų sukelti su ribinėmis vertėmis susijusių pasekmių.

            D rekomendacija. Stebėsenos ir testavimo nepalankiausiomis sąlygomis gerinimas

         Toliau nurodytas atitikties kriterijus taikomas D rekomendacijos 1 daliai.
         Komisijos pasiūlytais atitinkamų Sąjungos teisės aktų pakeitimais turėtų būti padidintas PRF valdytojų savo atitinkamai kompetentingai institucijai teikiamų ataskaitų dažnumas, kaip nurodyta PRFR 37 straipsnyje, nustatant, kad tokios ataskaitos bent jau dėl pagrindinių priežiūros tikslais naudojamų rodiklių ir parametrų turėtų būti teikiamos kartą per mėnesį. PRF, kurių visas valdomas turtas neviršija 100 mln. EUR, ataskaitas turėtų teikti bent kas ketvirtį.
         Be to, kartu su duomenimis turėtų būti pateikiama informacija apie GTV, suskirstyto pagal investuotojo tipą ir gyvenamąją vietą, procentinę dalį. Pagal investuotojus suskirstytas sektorius turėtų apimti bent šiuos sektorius:

                     —

                     ne finansų bendroves, nurodant jų ekonominę veiklą, pvz., pagal Europos bendrijos statistinis ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių (NACE);

                     —

                     kredito įstaigas;

                     —

                     draudikus;

                     —

                     pensijų fondus;

                     —

                     valdžios sektorių;

                     —

                     PRF;

                     —

                     ne PRF investicinius fondus;

                     —

                     kitas finansų įstaigas;

                     —

                     namų ūkius;

                     —

                     kita.

               Toliau nurodyti atitikties kriterijai taikomi D rekomendacijos 2 daliai.
         ESMA turėtų būti suteikti įgaliojimai parengti formas, susijusias su ad hoc duomenų prašymais, kuriuos pateikia NKI, kaip nustatyta PRFR 39 straipsnyje. Šiose formose turėtų būti pateikiami bent šie duomenys:

                     —

                     kiekvienos akcijos / vieneto GTV ir, jei nurodoma kiekvienos akcijos GTV, – valdžios sektoriaus skolos pastovios grynosios turto vertės PRF;

                     —

                     visas turtas;

                     —

                     pagal riziką įvertintas vidutinis terminas, kaip apibrėžta PRFR 2 straipsnio 19 punkte;

                     —

                     vidutinė svertinė trukmė, kaip apibrėžta PRFR 2 straipsnio 20 punkte;

                     —

                     gaunamų ir išmokamų pinigų srautus;

                     —

                     valdžios sektoriaus turtas;

                     —

                     savaitės termino turtas;

                     —

                     dienos termino turtas;

                     —

                     grynųjų pinigų balansas.

               Toliau nurodytas atitikties kriterijus taikomas D rekomendacijos 4 daliai.
         Komisijos pasiūlyti atitinkamų Sąjungos teisės aktų pakeitimai neturėtų daryti poveikio PRFR 28 straipsnio nuostatoms, kuriomis reglamentuojamas individualių PRF atliekamas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis.
         Tinkamas Sąjungos masto PRF testavimo nepalankiausiomis sąlygomis režimas turėtų būti pagrįstas bendru griežtu, bet įtikimu scenarijumi ir suteikti galimybę atlikti atvirkštinį testavimą nepalankiausiomis sąlygomis siekiant nustatyti momentą (atsižvelgiant į išpirkimą, kredito sukrėtimą, likvidumą arba palūkanų normų riziką), po kurio PRF negalėtų tvarkingai veikti.

            (1)  2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1131 dėl pinigų rinkos fondų (OL L 169, 2017 6 30, p. 8).