title: Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija 2019 m. birželio 27 d. dėl vidutinės trukmės grėsmių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/6)2019/C 366/03

text:
               30.10.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 366/14

      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 27 d.
      dėl vidutinės trukmės grėsmių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje
      (ESRV/2019/6)
      (2019/C 366/03)
      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo  (1)
         , ypač į jo 3, 16, 17 ir 18 straipsnius,
      kadangi:

                  (1)

                  nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius;

                  (2)

                  šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas;

                  (3)

                  su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, atsirandantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

                  (4)

                  kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makrolygio rizikos ribojimo politikos tikslas – prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą;

                  (5)

                  šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui;

                  (6)

                  papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas;

                  (7)

                  2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Liuksemburgas, pateikti įspėjimus (6);

                  (8)

                  pagrindinės grėsmės, nustatytos Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje 2016 m., buvo spartus būsto kainų ir hipotekinių paskolų augimas, taip pat didelis ir vis didėjantis namų ūkių įsiskolinimas. Be to, didelės hipotekos skolininkų dalies įsiskolinimas ir skolos tvarkymo sąnaudos buvo didelės palyginus su pajamomis, todėl jiems kyla grėsmė galimai padidėjus palūkanų normoms;

                  (9)

                  ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Europos ekonominės erdvėje (EEE), vertinimą (7);

                  (10)

                  Liuksemburgo atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad nuo 2016 m. didelis hipotekinių paskolų augimas toliau didino namų ūkių įsiskolinimą. Nepaisant to, kad būsto kainų augimas sulėtėjo, ankstesnė dinamika kelia susirūpinimą dėl galimo pervertinimo. Be to, naujausi duomenys apie skolinimo standartus patvirtina, kad didelei daliai namų ūkių kyla potenciali grėsmė nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju;

                  (11)

                  nuo 2016 m. ir remiantis Liuksemburgo makroprudencinės institucijos (Comité du Risque Systémique) pateiktomis rekomendacijomis, Liuksemburge buvo aktyvuotos kelios kapitalu grįstos priemonės: i) 2016 m. Liuksemburgo finansų sektoriaus priežiūros komisija (Commission de Surveillance du Secteur Financier, CSSF) kredito įstaigų, naudojančių vidaus reitingais pagrįstą metodą, mažmeninėms pozicijoms, užtikrintoms Liuksemburge esančiu gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 92 straipsnį nustatė pagal riziką įvertinto turto žemutinės ribos vidurkį, lygų 15 procentų; ir ii) 2018 m. CSSF nuo 2020 m. sausio 1 d. padidino anticiklinio kapitalo rezervo normą nuo 0 % iki 0,25 %;

                  (12)

                  nepaisant to, kad nacionalinės institucijos Liuksemburge yra siūliusios nustatyti teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių teisinę sistemą, šios priemonės Liuksemburge kol kas nėra prieinamos. Tačiau nustačius grėsmes, susijusias su būsto kainų ir hipotekinių paskolų augimu, taip pat didėjančiu namų ūkių įsiskolinimu, tokias priemones reikėtų aktyvuoti;

                  (13)

                  cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį skatinant Liuksemburge nustatytas grėsmes, tačiau taip pat yra ir struktūrinių veiksnių, paskatinusių šias grėsmes, dėl kurių didėja sisteminės rizikos lygis. Tokiems veiksniams priskiriamas: i) būsto pasiūlos trūkumas, dėl kurio didėja būsto kainos ir nuosavą turtą perkančių namų ūkių skola; ir ii) palūkanų, mokamų už hipotekines paskolas, mokesčių atskaitymas, galintis skatinti namų ūkius pasiskolinti per daug;

                  (14)

                  todėl ESRV padarė išvadą, kad, makroprudencinės priemonės, kurios dabar yra taikomos arba yra prieinamos Liuksemburge, yra iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos Liuksemburge nustatytų vidutinės trukmės grėsmių problemai spręsti. Todėl siekiant išspręsti šių grėsmių problemą, galinčią tapti sisteminės rizikos šaltiniu, reikia imtis tolesnių politikos veiksmų. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Liuksemburge, turint tikslą sustiprinti atsparumą. Jos neturėtų būti laikomos pakeičiančiomis kapitalu grįstas priemones, kurios ir toliau yra svarbios siekiant išspręsti esamų grėsmių problemą negrąžintų paskolų portfelio atveju. Atsižvelgiant į tai, kad grėsmes tam tikra apimtimi lemia struktūriniai veiksniai, kurie peržengia makroprudencinės politikos ribas, reikia kitų politikos sričių, kurios papildytų ir paremtų esamas makroprudencines priemones, siekiant veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į veiksnius, kurie prisideda prie sisteminės rizikos didinimo Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų Liuksemburgo realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

                  (15)

                  šia rekomendacija siekiama rekomenduoti Liuksemburgo teisėje sukurti teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių sistemą, taip pat aktyvuoti tokias priemones, kai tik jos tampa prieinamos pagal nacionalinę teisę. Šia rekomendacija taip pat siekiama pabrėžti, kad reikia imtis platesnio masto politikos veiksmų, kuriais būtų siekiama pažaboti veiksnius, kurie sudaro sąlygas arba skatina namų ūkių įsiskolinimą;

                  (16)

                  ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje;

                  (17)

                  ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      1 SKIRSNIS

         REKOMENDACIJOS

         A rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių teisinė sistema

      Rekomenduojama, kad Liuksemburge būtų nustatyta skolininku grįstų priemonių teisinė sistema, apimanti bent jau šias teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones:

                  a)

                  ribas, kurios taikomos DTI santykiui;

                  b)

                  ribas, kurios taikomos DSTI santykiui;

                  c)

                  ribas, kurios taikomos LTV santykiui; ir

                  d)

                  termino ribas.

         B rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

                  1.

                  Rekomenduojama, kad iki tol, kol bus nustatyta A rekomendacijoje nurodyta teisinė sistema, Liuksemburgo nacionalinės institucijos, kurioms pavesta taikyti skolininku grįstas priemones, taikytų teisiškai neprivalomas skolininku grįstas priemones, siekiant:

                              a)

                              užkirsti kelią situacijai, kai didelė ar vis didėjanti naujų hipotekinių paskolų skolininkų dalis neturėtų galimybės grąžinti savo skolos ar išlaikyti vartojimą nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju, arba

                              b)

                              kad nesusidarytų didelė ar vis didėjanti hipotekinių paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dalis, galinti sukelti kredito nuostolių tuo atveju, jei jos nebūtų grąžinamos ir vėliau sumažėjus būsto kainoms.

                  2.

                  Rekomenduojama, kad po to, kai nustatoma A rekomendacijoje nurodyta teisinė sistema, Liuksemburgo nacionalinės institucijos, kurioms pavesta taikyti skolininku grįstas priemones, aktyvuotų teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, toliau siekiant B rekomendacijos 1 dalyje nurodytų tikslų.

         C rekomendacija. Struktūriniai pokyčiai, susiję su hipotekinėmis paskolomis ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi

      Rekomenduojama, kad Liuksemburgas persvarstytų savo politiką, siekdamas pažaboti struktūrinius veiksnius, lėmusius Liuksemburge nustatytas grėsmes, kaip sisteminės rizikos šaltinį, nes jie skatina namų ūkius prisiimti pernelyg didelę hipotekinę skolą arba lemia per didelį būsto kainų ir hipotekinės skolos augimą.
      2 SKIRSNIS

         ĮGYVENDINIMAS

      1.   Apibrėžtys

      Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:

                  a)

                  skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams;

                  b)

                  tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį;

                  c)

                  įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo;

                  d)

                  vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis;

                  e)

                  makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (8) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius;

                  f)

                  teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės – skolininku grįstos priemonės, nustatytos teisiškai privalomais aktais;

                  g)

                  įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

                  h)

                  skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

                  i)

                  paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

                  j)

                  terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu;

                  k)

                  skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus).

            2.   Įgyvendinimo kriterijai

                  1.

                  Ši rekomendacija įgyvendinama taikant tokius kriterijus:

                              a)

                              deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos ir B rekomendacijos tikslą ir turinį;

                              b)

                              A rekomendacija privalo būti įgyvendinta prieš B rekomendacijos 2 dalį, siekiant užtikrinti atitiktį B rekomendacijos 2 daliai;

                              c)

                              aktyvuojant skolininku grįstas priemones pagal B rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Liuksemburgo poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

                              d)

                              kalbant apie C rekomendaciją, darant politikos pakeitimus, tokių priemonių laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Liuksemburgo poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad dėl šių priemonių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje nesustiprėtų grėsmės arba kad jos nebūtų paskatintos;

                              e)

                              konkretūs A rekomendacijos, B rekomendacijos ir C rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede.

                  2.

                  Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi laikantis šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti neveikimą. Ataskaitose turi būti pateikiama bent:

                              a)

                              informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką;

                              b)

                              grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir naujų hipotekinių paskolų skolinimo standartais, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, ir terminus, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 (9) IV priedą, kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus;

                              c)

                              išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas.

            3.   Tolesnių veiksmų grafikas

      Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti savo neveikimą, laikantis šio grafiko:
      a)   A rekomendacija

                  i)

                  Iki 2020 m. spalio 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai tarpinę ataskaitą apie A rekomendacijos įgyvendinimą, nurodydamas bent jau tai, ar A rekomendaciją planuojama įgyvendinti ir kuri įstaiga ar įstaigos priims sprendimą aktyvuoti ir įgyvendinti toje rekomendacijoje nurodytas skolininku grįstas priemones. ESRV gali pranešti A rekomendacijos adresatui savo nuomonę dėl tarpinės ataskaitos.

                  ii)

                  Iki 2021 m. kovo 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai galutinę A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą.

            b)   B rekomendacija

      Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. B rekomendacijos adresatai turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių buvo imtasi įgyvendinant skolininku grįstas priemones arba bet kurias kitas prieinamas priemones, kuriomis sprendžiamos grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir naujų hipotekinių paskolų teikimo standartais Liuksemburge, problemos. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.
      c)   C rekomendacija

      Iki 2022 m. spalio 31 d. C rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie C rekomendacijos įgyvendinimą. Jei yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.
      4.   Stebėsena ir vertinimas

                  1.

                  ESRV sekretoriatas:

                              a)

                              padės adresatams, įskaitant pagalbą organizuojant koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus ir detales, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų ypatumus ir grafiką;

                              b)

                              tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. Trys vertinimai bus atliekami taip:

                                          i)

                                          iki 2020 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos įgyvendinimo;

                                          ii)

                                          iki 2021 m. gruodžio 31 d. dėl A ir B rekomendacijų įgyvendinimo ir

                                          iii)

                                          iki 2022 m. gruodžio 31 d. dėl B ir C rekomendacijų įgyvendinimo.

                  2.

                  Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktas ataskaitas apie veiksmus ir pateisinimą ir, kai tinkama, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nepateikė tinkamo savo neveikimo pateisinimo.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. birželio 27 d.

               ESRV bendrosios valdybos vardu

               ESRV sekretoriato vadovas

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

         (2)  2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1).

         (3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

         (4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

         (5)  Grėsmės ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., pateikta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

         (6)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/09 dėl vidutinės trukmės grėsmių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 51).

         (7)  Žr. Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose, ESRV, 2019 m., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

         (8)  2011 m. gruodžio 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2011/3 dėl nacionalinių institucijų įgaliojimų makrolygio rizikos ribojimo srityje (OL C 41, 2012 2 14, p. 1).

         (9)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/14 dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

         I PRIEDAS

            REKOMENDACIJOMS TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ NUSTATYMAS

            A rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių teisinė sistema

         A rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

                     1.

                     Skolininku grįstų priemonių teisinė sistema Liuksemburge turėtų užtikrinti, kad:

                                 a)

                                 ribos, kurios taikomos įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykiui ir skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykiui, taip pat termino ribos, yra taikomos paskoloms, kurios teikiamos visų rūšių skolininkams ir kurias teikia visų rūšių skolintojai, kad būtų išvengta ribų apėjimo;

                                 b)

                                 apskaičiuojant paskolos ir turto vertės (LTV) santykį, tik nekilnojamasis turtas gali būti laikomas įkaitu;

                                 c)

                                 Liuksemburgo nacionalinės institucijos, kurioms pavesta aktyvuoti skolininku grįstas priemones, turėtų įgaliojimus aktyvuoti teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones veiksmingai ir iš anksto ir joms yra suteiktas būtinas lankstumas modeliuojant tas priemones, atsižvelgiant į nustatytas grėsmes.

                     2.

                     Skolininku grįstų priemonių teisinė sistema Liuksemburge turėtų įsigalioti ne vėliau kaip 2021 m. liepos 1 d.

            B rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

         B rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

                     1.

                     Siekiant:

                                 a)

                                 užkirsti kelią situacijai, kai didelė ar vis didėjanti naujų hipotekinių paskolų skolininkų dalis neturi galimybės tvarkyti savo skolos ar išlaikyti vartojimą nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju; arba

                                 b)

                                 kad nesusidarytų didelė ar vis didėjanti hipotekinių paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dalis, galinti sukelti kredito nuostolių tuo atveju, kai jos yra negrąžinamos ir vėliau sumažėjus būsto kainoms,

                           Liuksemburgo nacionalinės institucijos turėtų naudoti vieną ar keletą skolininku grįstų priemonių kartu (pvz., LTV santykio ribas kartu su DTI santykio riba, arba su DSTI santykio riba, ir termino ribas), siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą ir sumažinti bet kokią galimybę jas apeiti arba kilti nenumatytoms pasekmėms, kurios galėtų sumažinti jų veiksmingumą ir sukeltų galimą riziką kitose srityse.

                     2.

                     Prieš aktyvuojant skolininku grįstas priemones, reikėtų įvertinti Liuksemburgo poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad būtų galima nustatyti tinkamą priemonių kalibravimą ir laipsnišką taikymą.

                     3.

                     Aktyvavus skolininku grįstas priemones, gali prireikti toliau jas griežtinti arba aktyvuoti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų išspręstos Liuksemburge nustatytos grėsmių problemos; tai priklausys nuo aktyvuotų skolininku grįstų priemonių pasirinkimo, nuo pradinio tų aktyvuotų priemonių kalibravimo ir nuo grėsmių vertinimo rezultatų.

                     4.

                     Nustačius A rekomendacijoje nurodytą teisinę sistemą, Liuksemburgo nacionalinės institucijos, kurioms pavesta taikyti skolininku grįstas priemones, gali nuspręsti ir toliau taikyti esamas teisiškai neprivalomas skolininku grįstas priemones, jeigu yra įrodymų, kad šios priemonės tinkamai sumažino nustatytas grėsmes.

            C rekomendacija. Struktūriniai pokyčiai, susiję su hipotekinėmis paskolomis ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi

         C rekomendacijai taikomas šis atitikties kriterijus.
         Nustatant politikos alternatyvas ir prieš įgyvendinant bet kokius politikos pakeitimus, reikėtų įvertinti siūlomų priemonių poveikį, atsižvelgiant į Liuksemburgo poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, siekiant užtikrinti, kad tokiomis priemonėmis nebūtų padidintos grėsmės Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje arba jos nebūtų paskatintos.


title: Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija 2019 m. birželio 27 d. dėl vidutinės trukmės grėsmių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/7)2019/C 366/04

text:
               30.10.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 366/22

      Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija
      2019 m. birželio 27 d.
      dėl vidutinės trukmės grėsmių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje
      (ESRV/2019/7)
      (2019/C 366/04)
      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3, 16, 17 ir 18 straipsnius,
      kadangi:

                  (1)

                  nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius;

                  (2)

                  šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas;

                  (3)

                  su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

                  (4)

                  kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą;

                  (5)

                  šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui;

                  (6)

                  papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas;

                  (7)

                  2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Nyderlandai, pateikti įspėjimus (6);

                  (8)

                  pagrindinė grėsmė, nustatyta Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje 2016 m., buvo didelis namų ūkių įsiskolinimas ir didelė hipotekinių skolininkų dalis, kurių skola viršija jų būsto vertę. Ši grėsmė atspindėjo tai, kad, be kita ko, nors naujų amortizuojamų hipotekinių paskolų skaičius didėjo, didelė esamų hipotekinių paskolų dalis yra neamortizuojamos paskolos, nepaisant to, kad 2016 m. būsto kainų pervertinimo nebuvo, o būsto kainos didžiuosiuose miestuose grįžo į prieš krizę buvusius lygius;

                  (9)

                  ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Europos ekonominės erdvėje (EEE), vertinimą (7);

                  (10)

                  Nyderlandų atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad nuo 2016 m. namų ūkių įsiskolinimas šiek tiek sumažėjo, o naujų neamortizuojamų hipotekinių paskolų dalis taip pat mažėjo. Kita vertus, nuo 2016 m. būsto kainos ir toliau didėjo ir dėl to didžiuosiuose miestuose susidarė būsto pervertinimo nišos. Šiomis aplinkybėmis paskolos ir turto vertės (LTV) santykiai naujų hipotekinių paskolų atveju išliko aukšti, ypač dėl to, kad pagal 100 % dydžio reguliavimo ribą, taikomą LTV santykiui, nereikalaujama papildomo įkaito būsto kainų sumažėjimo atveju. Šių pokyčių sukeltos grėsmės finansiniam stabilumui, nebuvo atspindėtos Nyderlanduose hipotekinėms paskoloms taikant rizikos koeficientus, kurie yra vieni žemiausių EEE;

                  (11)

                  nuo 2016 m. teisiškai privalomų ribų, kurios taikomos LTV santykiui, laipsniškas griežtinimas buvo tęsiamas ir 2018 m. jos buvo sumažintos iki 100 % (nuo 106 % 2012 m.). 2018 m. Nyderlandų Vyriausybė taip pat paskelbė, kad ji palaipsniui, nuo 49,5 % 2018 m. iki apytikriai 37 % 2023 m., mažins maksimalią normą, kuria už hipotekines paskolas mokamos palūkanos gali būti atskaitomos;

                  (12)

                  nepaisant to, kad Nyderlandų makroprudencinė institucija (Financieel Stabiliteitscomité) rekomendavo toliau griežtinti teisiškai privalomą ribą, kuri taikoma LTV santykiui, iki 90 %, Nyderlandų Vyriausybė, atsakinga už tokių priemonių įgyvendinimą, nusprendė šia rekomendacija nesivadovauti. Be to, kadangi dabartinė teisinė sistema nenumato mechanizmo „veikti arba paaiškinti“ dėl makroprudencinės institucijos rekomendacijų, Nyderlandų Vyriausybė formaliai neprivalėjo paaiškinti savo neveikimo makroprudencinei institucijai, ir savo poziciją paaiškino tik Nyderalndų parlamentui. Tačiau, siekiant spręsti Nyderlanduose nustatytų grėsmių problemą, susijusią su būsto kainų pervertinimo nišomis ir naujų hipotekinių paskolų užtikrinimu įkaitu, riba, kuri taikoma LTV santykiui, turėtų būti sumažinta. Be to, šiuo metu nėra kapitalu grįstu makroprudencinių priemonių, pavyzdžiui, aukštesnių rizikos koeficientų hipotekinių paskolų atveju, kurios būtų skirtos susidariusių grėsmių, susijusių su naujų hipotekinių paskolų užtikrinimu įkaitu ir su galimomis papildomomis pasekmėmis dėl namų ūkių įsiskolinimo, problemai spręsti;

                  (13)

                  hipotekos paskolų atveju skolos tvarkymo ir pajamų (DSTI) santykis turi svarbų riziką mažinantį pobūdį, kaip antai, dėl prielaidų apie galimą palūkanų normų didėjimą, tačiau kai kurie dabartinės metodikos, taikomos kalibruojant šią DSTI santykiui taikomą ribą Nyderlanduose, elementai sumažina priemonės veiksmingumą ir gali sustiprinti jos prociklinį poveikį finansų ir ekonomikos ciklams. Nepaisant to, kad, siekiant išspręsti procikliškų metodikos elementų problemą, buvo atlikta keletas korekcijų (kaip antai, kalibravimui naudotini apskaičiuotų santykių keturių metų vidurkiai), tam tikri elementai vis dėlto išlieka;

                  (14)

                  cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį skatinant Nyderlanduose nustatytas grėsmes, tačiau taip pat yra ir struktūrinių veiksnių, paskatinusių šias grėsmes, dėl kurių didėja sisteminės rizikos lygis. Tokiems veiksniams priskiriama: i) būsto pasiūlos trūkumas, dėl kurio didėja būsto kainos ir nuosavą turtą perkančių namų ūkių skola; ir ii) palūkanų, mokamų už hipotekines paskolas, mokesčių atskaitymas, galintis skatinti namų ūkius pasiskolinti per daug;

                  (15)

                  todėl ESRV padarė išvadą, kad makroprudencinės priemonės, kurios dabar yra taikomos Nyderlanduose, yra iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, kad būtų išspręstos su namų ūkių įsiskolinimu susijusios grėsmių problemos vidutinės trukmės laikotarpiu. Todėl siekiant išspręsti šių grėsmių problemą, galinčią tapti sisteminės rizikos šaltiniu, reikia imtis tolesnių politikos veiksmų. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Nyderlanduose;

                  (16)

                  atsižvelgiant į tai, kad grėsmes tam tikra apimtimi lemia struktūriniai veiksniai, kurie peržengia makroprudencinės politikos ribas, reikia kitų politikos sričių, kurios papildytų ir paremtų esamas makroprudencines priemones, siekiant veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į veiksnius, kurie prisideda prie sisteminės rizikos didinimo Nyderlanduose gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų Nyderlandų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

                  (17)

                  šios rekomendacijos tikslas – rekomenduoti: a) Nyderlandų teisėje sukurti mechanizmą „veikti arba paaiškinti“ dėl rekomendacijų, kurias pateikė makroprudencinė institucija dėl teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių aktyvavimo; b) sugriežtinti esamas teisiškai privalomas ribas, taikomas LTV santykiui; c) iš dalies pakeisti metodiką, pagal kurią nustatoma maksimali riba, taikoma DSTI santykiui; ir d) aktyvuoti kapitalu grįstas priemones, siekiant užtikrinti bankų sektoriaus atsparumą Nyderlanduose nustatytoms vidutinės trukmės grėsmėms. Šia rekomendacija taip pat siekiama pabrėžti, kad reikia imtis platesnio masto politikos veiksmų, kuriais būtų siekiama pažaboti veiksnius, sudarančius sąlygas arba skatinančius namų ūkių įsiskolinimą;

                  (18)

                  ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje;

                  (19)

                  ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      1 SKIRSNIS

         REKOMENDACIJOS

         A rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių teisinė sistema

      Rekomenduojama, kad Nyderlandai užtikrintų, kad makroprudencinės institucijos įgaliojimus teikti rekomendacijas dėl visų taikomų teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių papildytų mechanizmas „veikti arba paaiškinti“, arba, alternatyviai, kai tai nėra įmanoma pagal Nyderlandų teisę, kad būtų sukurtas atskaitingumo mechanizmas siekiant užtikrinti, kad institucijos, atsakingos už skolininku grįstų priemonių taikymą pagal Nyderlandų makroprudencinės institucijos pateiktas rekomendacijas, nuomonė būtų skelbiama viešai.

         B rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių griežtinimas ir kalibravimo metodas

                  1.

                  Rekomenduojama, kad Nyderlandai sumažintų dabartinę teisiškai privalomą ribą, taikytiną LTV santykiui, taip užtikrinant, kad įkaitas naujų hipotekinių paskolų atveju yra pakankamas padengti kredito nuostolius, atitinkančius galimą būsto kainų sumažėjimą esant nepalankioms ekonominėms ar finansinėms sąlygoms.

                  2.

                  Rekomenduojama, kad Nyderlandai pakeistų metodiką, pagal kurią nustatoma maksimali riba, taikytina DSTI santykiui, kad dėl priemonės nepadidėtų ekonominio ir finansinio ciklų procikliškumas.

         C rekomendacija. Kapitalu grįstų priemonių aktyvavimas

      Rekomenduojama, kad makroprudencinė institucija, paskirtoji institucija arba kompetentinga institucija Nyderlanduose, kaip taikytina, aktyvuodamos kapitalu grįstas priemones, užtikrintų kredito įstaigų, turinčių leidimą veikti Nyderlanduose, atsparumą galimai kilus sisteminei rizikai, susijusiai su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dėl kurios galėtų atsirasti tiesioginių ir netiesioginių kredito nuostolių, atsirandančių dėl hipotekinių paskolų arba dėl to, kad sumažėja namų ūkių, turinčių būsto paskolas, vartojimas.

         D rekomendacija. Struktūriniai pokyčiai, susiję su hipotekinėmis paskolomis ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi

      Rekomenduojama, kad Nyderlandai persvarstytų savo politiką, siekdami pažaboti struktūrinius veiksnius, lėmusius Nyderlanduose nustatytas grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos šaltinis, nes tokie veiksniai skatina namų ūkius prisiimti pernelyg didelę hipotekinę skolą arba lemia per didelį būsto kainų ir hipotekinės skolos augimą.
      2 SKIRSNIS

         ĮGYVENDINIMAS

      1.   Apibrėžtys

      Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:

                  a)

                  skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams;

                  b)

                  tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį;

                  c)

                  įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo;

                  d)

                  paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

                  e)

                  makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (8) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius;

                  f)

                  skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus);

                  g)

                  skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

                  h)

                  vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis;

                  i)

                  teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės – skolininku grįstos priemonės, nustatytos teisiškai privalomais aktais.

            2.   Įgyvendinimo kriterijai

                  1.

                  Ši rekomendacija įgyvendinama taikant tokius kriterijus:

                              a)

                              deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos, B rekomendacijos, C rekomendacijos ir D rekomendacijos tikslą ir turinį;

                              b)

                              Mažinant ribas, kurios taikomos LTV santykiui pagal B rekomendaciją, šios priemonės kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

                              c)

                              aktyvuojant kapitalu grįstas priemones pagal C rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

                              d)

                              kalbant apie D rekomendaciją, darant politikos pakeitimus, tokių priemonių laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad dėl šių priemonių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje nesustiprėtų grėsmės arba kad jos nebūtų paskatintos;

                              e)

                              konkretūs B rekomendacijos, C rekomendacijos ir D rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede.

                  2.

                  Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti neveikimą. Ataskaitose turi būti pateikiama bent:

                              a)

                              informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką;

                              b)

                              grėsmių, susijusių su būsto kainų pervertinimo nišomis, taip pat naujų ir esamų hipotekinių paskolų užtikrinimo įkaitu, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 IV priedą (9), kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus;

                              c)

                              išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas.

            3.   Tolesnių veiksmų grafikas

      Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti savo neveikimą, laikantis šio grafiko:

                  a)

                     A rekomendacija

                  Iki 2021 m. kovo 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai galutinę A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą.

                  b)

                     B rekomendacija

                  Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. B rekomendacijos 1 dalies adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių imtasi dėl kapitalu grįstų priemonių sugriežtinimo. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.
                  Iki 2021 m. kovo 31 d. B rekomendacijos 2 dalies adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai B rekomendacijos 2 dalies įgyvendinimo ataskaitą. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

                  c)

                     C rekomendacija

                  Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. C rekomendacijos adresatai turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių imtasi siekiant įgyvendinti kapitalu grįstas priemones. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

                  d)

                     D rekomendacija

                  Iki 2022 m. spalio 31 d. D rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie D rekomendacijos įgyvendinimą. Jei yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytos grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

            4.   Stebėsena ir vertinimas

                  1.

                  ESRV sekretoriatas:

                              a)

                              padės adresatams, užtikrindamas koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų tvarką ir grafiką;

                              b)

                              tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. Trys vertinimai bus atliekami taip:

                                          i)

                                          iki 2020 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos 1 dalies ir C rekomendacijų įgyvendinimo;

                                          ii)

                                          iki 2021 m. gruodžio 31 d. dėl A rekomendacijos, B rekomendacijos 1 dalies ir B rekomendacijos 2 dalies ir C rekomendacijos įgyvendinimo;

                                          iii)

                                          iki 2022 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos 1 dalies ir C ir D rekomendacijų įgyvendinimo.

                  2.

                  Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktas ataskaitas apie veiksmus ir pateisinimą ir, kai tinkama, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nepateikė tinkamo savo neveikimo pateisinimo.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. birželio 27 d.

               ESRV bendrosios valdybos vardu

               ESRV sekretoriato vadovas

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

         (2)  2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1).

         (3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

         (4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

         (5)  Grėsmės ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

         (6)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/10 dėl vidutinės trukmės grėsmių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 53).

         (7)  Žr. Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose, ESRV, 2019 m., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

         (8)  2011 m. gruodžio 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2011/3 dėl nacionalinių institucijų įgaliojimų makrolygio rizikos ribojimo srityje (OL C 41, 2012 2 14, p. 1).

         (9)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/14 dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

         I PRIEDAS

            REKOMENDACIJOMS TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ NUSTATYMAS

            B rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių griežtinimas ir kalibravimo metodas

         B rekomendacijos 1 daliai taikomas šis atitikties kriterijus:
         Prieš toliau mažinant esamas ribas, taikytinas paskolos ir vertės (LTV) santykiui, reikėtų įvertinti Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad būtų galima nustatyti tinkamą tokių priemonių kalibravimą ir laipsnišką taikymą.
         B rekomendacijos 2 daliai taikomas šis atitikties kriterijus:
         Kalibruodami DSTI santykiui taikytiną ribą, Nyderlandai turėtų įvertinti galimą įvairių kalibravimui taikomos metodikos elementų prociklišką poveikį.

            C rekomendacija. Kapitalu grįstų priemonių aktyvavimas

         C rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

                     1.

                     Prieš aktyvuojant kapitalu grįstas priemones, reikėtų įvertinti Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, siekiant nustatyti, ar būtų tikslinga aktyvuoti tokias priemones.

                     2.

                     Aktyvavus kapitalu grįstas priemones, gali prireikti toliau jas griežtinti arba aktyvuoti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų išspręstos Nyderlanduose nustatytos grėsmių problemos; tai priklausys nuo aktyvuotų kapitalu grįstų priemonių pasirinkimo, nuo pradinio tų aktyvuotų priemonių kalibravimo ir nuo grėsmių vertinimo rezultatų.

            D rekomendacija. Struktūriniai pokyčiai, susiję su hipotekinėmis paskolomis ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi

         D rekomendacijai taikomas šis atitikties kriterijus.
         Nustatant politikos alternatyvas ir prieš įgyvendinant bet kokius politikos pakeitimus, reikėtų įvertinti siūlomų priemonių poveikį, atsižvelgiant į Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, siekiant užtikrinti, kad tokiomis priemonėmis nebūtų padidintos grėsmės Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje arba jos nebūtų paskatintos.


title: Europos Sisteminės Rizikos Valdybos Rekomendacija 2019 m. birželio 27 d. dėl vidutinės trukmės grėsmių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/9)2019/C 366/06

text:
               30.10.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 366/35

      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA
      2019 m. birželio 27 d.
      dėl vidutinės trukmės grėsmių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje
      (ESRV/2019/9)
      (2019/C 366/06)
      EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo  (1)
         , ypač į jo 3, 16, 17 ir 18 straipsnius,
      kadangi:

                  (1)

                  nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius;

                  (2)

                  šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas;

                  (3)

                  su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

                  (4)

                  kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą;

                  (5)

                  šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui;

                  (6)

                  papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas;

                  (7)

                  2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Švedija, pateikti įspėjimus (6);

                  (8)

                  pagrindinės grėsmės, nustatytos Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje 2016 m., buvo susijusios su ryškiu ir užsitęsusiu būsto kainų ir hipotekinių paskolų augimu, lėmusiu būsto kainų pervertinimą, taip pat su dideliu ir vis didėjančiu namų ūkių įsiskolinimu;

                  (9)

                  ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Europos ekonominės erdvėje (EEE), vertinimą (7);

                  (10)

                  Švedijos atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad nuo 2016 m. būsto kainų augimas sumažėjo ir kainos šiuo metu pasiekė 2016 m. lygį. Tačiau būsto kainos išlieka pervertintos, o namų ūkių įsiskolinimas yra smarkiai padidėjęs;

                  (11)

                  nuo 2016 m. Švedijos nacionalinės institucijos sugriežtino arba įvedė keletą skolininku ir kapitalu grįstų priemonių. 2016 m. buvo įvesti reikalavimai amortizuoti naujas hipotekines paskolas. Naujų paskolų atveju šie reikalavimai buvo susieti su paskolos ir turto vertės (LTV) santykiu, numatant, kad paskolos, kurių LTV santykis yra didesnis kaip 70 %, turi būti kasmet amortizuojamos mažiausiai 2 %, o paskolos, kurių LTV santykis yra nuo 50 % iki 70 % – 1 % kasmet. 2017 m. šie reikalavimai naujų paskolų atveju buvo sugriežtinti įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykio atžvilgiu, padidinant šiuos reikalavimus 1 procentiniu punktu per metus naujų hipotekinių paskolų, kurių LTI santykis viršija 4,5, atveju. 2018 m. Švedijos finansų priežiūros tarnyba (Finansinspektionen) šalies kredito įstaigoms, naudojančioms vidaus reitingais pagrįstą metodą, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsniu, nustatė privalomą konkrečiai kredito įstaigai skirtą Švedijoje reziduojančių įsipareigojančiųjų asmenų mažmeninių pozicijų, užtikrintų nekilnojamojo turto hipoteka, portfeliui taikomų rizikos koeficientų pagal pozicijas įvertinto vidutinio rizikos koeficiento žemutinę ribą, lygią 25 procentams. Galiausiai Finansinspektionen nuo 2019 m. rugsėjo mėn. padidino anticiklinio kapitalo rezervo normą nuo 2 % iki 2,5 %;

                  (12)

                  cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį skatinant Švedijoje nustatytas grėsmes, tačiau taip pat yra ir svarbių struktūrinių veiksnių, paskatinusių šias grėsmes, dėl kurių didėja sisteminės rizikos lygis. Tokiems veiksniams priskiriamas: i) būsto paskolos trūkumas, dėl kurio didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą turtą, įsiskolinimas; ir ii) palankus būsto mokestinis traktavimas, kaip antai hipotekinių paskolų palūkanų mokestinis atskaitymas, galintis sudaryti sąlygas būsto kainų augimui ir skatinti namų ūkius skolintis pernelyg daug;

                  (13)

                  dėl to, nepaisant to, kad ESRV pripažino, kad Švedijoje egzistuoja platus makroprudencinių priemonių spektras, ji padarė išvadą, kad nors šios makroprudencinės priemonės yra tinkamos, jos yra iš dalies pakankamos nustatytų grėsmių, ypač susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju, namų ūkių įsiskolinimu ir būsto kainų pervertinimu problemai spręsti vidutiniu laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kad šias grėsmes tam tikra apimtimi lemia struktūriniai veiksniai, kurie peržengia makroprudencinės politikos ribas, reikia kitų politikos sričių, kurios papildytų ir paremtų esamas makroprudencines priemones, siekiant veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į veiksnius, kurie prisideda prie sisteminės rizikos didinimo Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų Švedijos realiajai ekonomikai ir finansų sistemai. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Švedijoje;

                  (14)

                  šios rekomendacijos tikslas – rekomenduoti: a) platesnė politikos veiksmus, kuriais būtų siekiama užkirsti kelią veiksniams, kurie sudaro sąlygas arba skatina namų ūkių įsiskolinimą; ir b) sugriežtinti esamas makroprudencines priemones arba aktyvuoti kitas makroprudencines priemones, jeigu grėsmės, susijusios su namų ūkių įsiskolinimu ir būsto kainų pervertinimu, ir toliau didėja dėl cikliškų ekonominių ir finansinių priežasčių;

                  (15)

                  ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje;

                  (16)

                  ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      1 SKIRSNIS

         REKOMENDACIJOS

         A rekomendacija. Struktūriniai pokyčiai, susiję su hipotekinėmis paskolomis ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi

      Rekomenduojama, kad Švedija persvarstytų savo politiką, siekdama pažaboti struktūrinius veiksnius, lėmusius Švedijoje nustatytas grėsmes, kaip sisteminės rizikos šaltinį, nes jie skatina namų ūkius prisiimti pernelyg didelę hipotekinę skolą arba lemia per didelį būsto kainų ir hipotekinės skolos augimą.

         B rekomendacija. Grėsmių stebėsena ir makroprudencinių priemonių aktyvavimas arba sugriežtinimas

                  1.

                  Rekomenduojama, kad Švedijos nacionalinės valdžios institucijos, kurioms pavesta stebėti sisteminę riziką, atidžiai stebėtų su namų ūkių įsiskolinimu ir būsto kainų pervertinimu vidutinės trukmės laikotarpiu, įskaitant, inter alia,:

                              a)

                              vertindamos, naujų hipotekos paskolų atveju pasiremdamos paskolų lygio duomenimis, naujas būsto paskolas imančių skolininkų gebėjimą atlaikyti nepalankias ekonomines ar finansines sąlygas arba nepalankius pokyčius gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje; ir

                              b)

                              vertindamos esamų hipotekos portfelių galimus kredito nuostolius, taip pat galimas papildomas pasekmes finansiniam stabilumui nepalankių ekonominių ar finansinių pokyčių atveju.

                  2.

                  Siekiant užkirsti kelią kredito rizikos susidarymui, rekomenduojama, kad Švedijos makroprudencinė institucija, kuriai pavesta aktyvinti skolininku grįstų priemonių taikymą, sugriežtintų esamas arba aktyvuotų naujas skolininku grįstas priemones, jei pagal B rekomendacijos 1 dalies a punktą vykdomos stebėsenos rezultatai rodo, kad didelė ar vis didėjanti naujų būsto paskolų skolininkų dalis gali neturėti galimybės tvarkyti savo skolos esant nepalankiems ekonominiams ar finansiniams pokyčiams.

                  3.

                  Rekomenduojama, kad Švedijos makroprudencinė institucija, paskirtoji institucija ar kompetentinga institucija, kaip taikytina, sugriežtintų esamas arba aktyvuotų kitas kapitalu grįstas priemones, siekiant užtikrinti pakankamą kapitalą hipotekinėms paskoloms, kurias suteikė veiklos leidimą Švedijoje gavusios kredito įstaigos, jei pagal B rekomendacijos 1 dalies b punktą vykdomos stebėsenos rezultatai rodo, kad dėl ciklinių, ekonominių ir finansinių veiksnių padidėjo galimi esamų hipotekinių paskolų kredito nuostoliai nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų ar nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju, taip pat dėl sumažėjusio namų ūkių vartojimo padidėjo kitų paskolų kredito nuostoliai.

            2 SKIRSNIS

         ĮGYVENDINIMAS

      1.   Apibrėžtys

      Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:

                  a)

                  skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams;

                  b)

                  tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį;

                  c)

                  įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo;

                  d)

                  paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

                  e)

                  paskolos ir pajamų santykis (LTI santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

                  f)

                  vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis;

                  g)

                  skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus);

                  h)

                  makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (8) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius;

                  i)

                  įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

                  j)

                  skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

                  k)

                  terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu;

            2.   Įgyvendinimo kriterijai

                  1.

                  Ši rekomendacija įgyvendinama taikant tokius kriterijus:

                              a)

                              deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos ir B rekomendacijos tikslą ir turinį;

                              b)

                              kalbant apie A rekomendaciją, darant politikos pakeitimus, tokių priemonių laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Švedijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad dėl šių priemonių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje nesustiprėtų grėsmės arba kad jos nebūtų paskatintos;

                              c)

                              aktyvuojant ar griežtinant skolininku ar kapitalu grįstas priemones pagal B rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Švedijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

                              d)

                              konkretūs A rekomendacijos ir B rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede.

                  2.

                  Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti neveikimą. Ataskaitose turi būti pateikiama bent:

                              a)

                              informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką;

                              b)

                              grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu ir būsto kainų pervertinimu, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, ir terminus, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 (9) IV priedą, kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus;

                              c)

                              išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas.

            3.   Tolesnių veiksmų grafikas

      Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti savo neveikimą, laikantis šio grafiko:

                  a)

                     A rekomendacija

                  Iki 2022 m. spalio 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą.

                  b)

                     B rekomendacija

                  Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. B rekomendacijos adresatai turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą dėl grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, stebėsenos, ir veiksmų, kurių imtasi siekiant pašalinti tokias grėsmes. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

            4.   Stebėsena ir vertinimas

                  1.

                  ESRV sekretoriatas:

                              a)

                              padės adresatams, užtikrindamas koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų tvarką ir grafiką;

                              b)

                              tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. Trys vertinimai bus atliekami taip:

                                          i)

                                          iki 2020 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos įgyvendinimo;

                                          ii)

                                          iki 2021 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos įgyvendinimo; ir

                                          iii)

                                          iki 2022 m. gruodžio 31 d. dėl A ir B rekomendacijų įgyvendinimo.

                  2.

                  Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktas ataskaitas apie veiksmus ir pateisinimą ir, kai tinkama, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nepateikė tinkamo savo neveikimo pateisinimo.

         Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. birželio 27 d.

               ESRV bendrosios valdybos vardu

               ESRV sekretoriato vadovas

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

         (2)  2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1).

         (3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

         (4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

         (5)  Grėsmės ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

         (6)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/11 dėl vidutinės trukmės grėsmių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 55).

         (7)  Žr. Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose, ESRV, 2019 m., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

         (8)  2011 m. gruodžio 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2011/3 dėl nacionalinių institucijų įgaliojimų makrolygio rizikos ribojimo srityje (OL C 41, 2012 2 14, p. 1).

         (9)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/14 dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

         I PRIEDAS

            REKOMENDACIJOMS TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ NUSTATYMAS

            A rekomendacija. Struktūriniai pokyčiai, susiję su hipotekinėmis paskolomis ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi

         A rekomendacijai taikomas šis atitikties kriterijus.
         Nustatant politikos alternatyvas ir prieš įgyvendinant bet kokius politikos pakeitimus, reikėtų įvertinti siūlomų priemonių poveikį, atsižvelgiant į Švedijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, siekiant užtikrinti, kad tokiomis priemonėmis nebūtų padidintos grėsmės Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje arba jos nebūtų paskatintos.

            B rekomendacija. Grėsmių stebėsena ir makroprudencinių priemonių aktyvavimas arba sugriežtinimas

         B rekomendacijai taikomas šis atitikties kriterijus.
         Prieš aktyvuojant kitas makroprudencines priemones arba griežtinant esamas makroprudencines priemones, reikėtų įvertinti Švedijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, siekiant nustatyti, ar būtų tikslinga aktyvuoti ar griežtinti tokias priemones.