title: 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacija dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo

text:
               10.12.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 444/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2018 m. lapkričio 26 d.
      dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo
      (2018/C 444/01)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 165 ir 166 straipsnius,
      atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
      kadangi:

                  (1)

                  judumas mokymosi tikslais didina žinias, gebėjimus, kompetencijas ir patirtį, įskaitant asmenines ir socialines kompetencijas bei kultūrinį sąmoningumą, kurie yra labai svarbūs aktyviai dalyvaujant visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje bei propaguojant europinę tapatybę;

                  (2)

                  savo komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“ (1) Europos Komisija pateikė Europos švietimo erdvės viziją iki 2025 m.; toje erdvėje sienos netrukdys mokytis, studijuoti ir vykdyti tyrimus, taip pat bus pašalintos ir mokyklinio ugdymo, ir aukštojo mokslo lygmens kvalifikacijų pripažinimo kliūtys;

                  (3)

                  2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose valstybės narės, Taryba ir Komisija pagal jų atitinkamas kompetencijas raginamos „skatinti valstybių narių bendradarbiavimą, susijusį su aukštojo mokslo diplomų ir vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų tarpusavio pripažinimu“ (2);

                  (4)

                  Europos Tarybos ir UNESCO parengtoje 1997 m. Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse konvencijoje (Lisabonos pripažinimo konvencija) bei jos papildomuose tekstuose nustatyta aukštojo mokslo ir vidurinio ugdymo kvalifikacijų, suteikiančių galimybę įgyti aukštąjį išsilavinimą, pripažinimo teisinė sistema;

                  (5)

                  Europos aukštojo mokslo erdvės švietimo ministrai įsipareigojo įgyvendinti 2012 m. Bukarešto komunikate nustatytą ilgalaikį palyginamų akademinių laipsnių automatinio pripažinimo tikslą. Buvo padaryta pažanga, be kita ko, dirbant iniciatyvinei automatinio pripažinimo grupei, tačiau tikslas dar nepasiektas;

                  (6)

                  už profesinį rengimą ir mokymą atsakingi valstybių narių ministrai 2002 m. įsipareigojo įgyvendinti Kopenhagos procesą, t. y. patobulinto bendradarbiavimo, kuriuo skatinama pripažinti kvalifikacijas ir kompetencijas, procesą;

                  (7)

                  būtent kokybės užtikrinimui tenka vienas iš svarbiausių vaidmenų didinant skaidrumą ir taip padedant sukurti tarpusavio pasitikėjimą. Todėl svarbu remtis darbu, jau atliktu Aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartų ir gairių, Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos ir susiejimo su Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandara kontekste;

                  (8)

                  siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pripažinti mokymosi rezultatus, įskaitant įgytus pagal judumo programas, nacionalinės teisės aktuose, reikėtų tęsti darbą Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos ir Europos profesinio mokymo kreditų sistemos srityse;

                  (9)

                  2017 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandaros (3) siekiama didinti kvalifikacijų skaidrumą, palyginamumą ir perkeliamumą ir taip sudaryti palankesnes sąlygas jų pripažinimui;

                  (10)

                  savo 2012 m. balandžio 20 d. Rezoliucijoje dėl Europos aukštojo mokslo sistemų modernizavimo Europos Parlamentas prašo ES ir valstybių narių dėti daugiau pastangų siekiant veiksmingesnio pripažinimo ir geresnio suderinimo studijų baigimo dokumentų srityje (4);

                  (11)

                  atsižvelgiant į vis labiau globalėjančias aplinkybes, svarbu, kad studentai kuo geriausiai pasinaudotų visomis mokymosi visoje Europoje galimybėmis. Kad tai įvyktų, kompetentingos institucijos vienoje valstybėje narėje suteikta kvalifikacija turėtų galioti kitoje valstybėje narėje tolesnio mokymosi tikslais. Tai apima trečiųjų šalių piliečius, kurie turi vienos valstybės narės suteiktą kvalifikaciją ir keliasi į kitą valstybę narę. Vis dėlto šio automatinio kvalifikacijų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų pripažinimo stoka trukdo judumui. Visoje Sąjungoje taikant automatinio pripažinimo metodą bus užtikrintas reikalingas aiškumas ir nuoseklumas, kad būtų įveiktos likusios kliūtys;

                  (12)

                  aukštojo mokslo įstaigose pripažinimo procedūros dažnai tebėra pernelyg sudėtingos ar pernelyg brangios ir pernelyg didelio skaičiaus judžių studentų sėkmingai pasiekti mokymosi rezultatai nėra visiškai pripažįstami. Tačiau keletas valstybių narių ėmėsi iniciatyvos siekti pažangos, susijusios su automatiniu tarpusavio pripažinimu, įskaitant regioninių susitarimų pasirašymą. Šios iniciatyvos galėtų būti pavyzdžiai kuriant visos Sąjungos sistemą;

                  (13)

                  vidurinio ugdymo ir mokymo lygmeniu turintiesiems kvalifikacijas, kuriomis suteikiama galimybė įgyti aukštąjį išsilavinimą vienoje valstybėje narėje, dažnai trūksta tikrumo dėl galimybės įgyti aukštąjį išsilavinimą kitoje valstybėje narėje. Visų pirma kai kurios valstybės narės nepripažįsta kvalifikacijų, kuriomis sudaroma galimybė įgyti aukštąjį išsilavinimą turintiesiems profesinio rengimo ir mokymo vidurinio ugdymo kvalifikacijas kitose valstybėse narėse. Be to, nors dėl trumpesnių mokymosi užsienyje laikotarpių nebūtinai atsiranda pripažinimo problemų, dėl laikotarpių nuo trijų mėnesių iki vienų metų vis dar yra netikrumo;

                  (14)

                  laikydamosi laipsniško metodo, valstybės narės galės nustatyti sąlygas, dėl kurių automatinis tarpusavio pripažinimas taps įmanomas. Šis metodas bus pagrįstas aukštojo mokslo bei profesinio rengimo ir mokymo srityje jau taikomomis priemonėmis, bet juo bus patobulintas jų naudojimas ir palaipsniui didinamas užmojis. Bendrojo vidurinio ugdymo ir mokymo srityje bus pradėtas bendradarbiavimo procesas, kuriuo bus siekiama sukurti būtiną pasitikėjimo skirtingomis valstybių narių švietimo ir mokymo sistemomis lygį. Šia rekomendacija papildomos valstybių narių iniciatyvos, o įsipareigojimai yra savanoriško pobūdžio;

                  (15)

                  šia rekomendacija nedaroma poveikio profesinių kvalifikacijų tarpusavio pripažinimo sistemai ir suderintiesiems būtiniems rengimo reikalavimams kelioms profesijoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB (5) su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/55/ES (6),

            REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS:
      atsižvelgiant į nacionalinės ir Sąjungos teisės aktus, turimus išteklius ir nacionalines aplinkybes, remiantis Lisabonos pripažinimo konvencija (7) bei jos papildomais tekstais ir glaudžiai bendradarbiaujant su visomis atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis:

         Pagrindinis principas

                  1.

                  Ne vėliau kaip 2025 m. imtis veiksmų, kurie yra būtini:

                              a)

                              kad būtų užtikrintas automatinis tarpusavio pripažinimas (8) tolesnio mokymosi tikslu, neprivalant atlikti atskiros pripažinimo procedūros:

                                          i)

                                          vienoje valstybėje narėje įgyta aukštojo mokslo kvalifikacija būtų automatiškai pripažinta (9) kitose valstybėse narėse tokio paties lygio kvalifikacija galimybės tęsti studijas tikslais, nedarant poveikio aukštojo mokslo įstaigos arba kompetentingų institucijų teisei nustatyti konkrečius priėmimo į konkrečias programas kriterijus arba patikrinti dokumentų autentiškumą;

                                          ii)

                                          rezultatai, gauti mokymosi užsienyje laikotarpiu aukštojo mokslo įstaigoje vienoje valstybėje narėje, būtų automatiškai ir visapusiškai pripažinti kitose valstybėse narėse, kaip iš anksto sutarta mokymosi susitarime ir patvirtinta duomenų išrašais pagal Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemą;

                              b)

                              padaryti didelę pažangą siekiant užtikrinti automatinį tarpusavio pripažinimą tolesnio mokymosi tikslu, kad:

                                          i)

                                          vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacija, suteikianti galimybę įgyti aukštąjį išsilavinimą valstybėje narėje, kurioje suteikta ši kvalifikacija, būtų pripažinta, tik siekiant suteikti galimybę įgyti aukštąjį išsilavinimą, kitose valstybėse narėse, nedarant poveikio aukštojo mokslo įstaigos arba kompetentingų institucijų teisei nustatyti konkrečius priėmimo į konkrečias programas kriterijus arba patikrinti dokumentų autentiškumą;

                                          ii)

                                          iki vienų metų trunkančio mokymosi užsienyje (kitoje valstybėje narėje) laikotarpio vidurinio ugdymo ir mokymo metu rezultatai būtų pripažinti bet kurioje kitoje valstybėje narėje, o besimokantis asmuo neprivalėtų kartoti to metų trukmės programos kurso arba atnaujinti pasiektus mokymosi rezultatus kilmės šalyje, jeigu mokymosi rezultatai iš esmės atitinka nacionalines mokymo programas kilmės šalyje.

         Aukštasis mokslas

                  2.

                  Pripažįstant, jog svarbu skatinti skaidrumą ir didinti pasitikėjimą viena kitos aukštojo mokslo sistemomis, kad būtų užtikrintas automatinis tarpusavio pripažinimas tolesnio mokymosi tikslu, susitarti įvykdyti šias sąlygas, pagal kurias:

                              a)

                              nacionalinės kvalifikacijų sandaros arba sistemos būtų susietos su Europos kvalifikacijų sandara, tą susiejimą, kai aktualu, peržiūrint ir atnaujinant, ir savarankiškai sertifikuotos pagal Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandarą;

                              b)

                              aukštojo mokslo sistemos būtų organizuojamos pagal Bolonijos proceso struktūras ir principus, apimant trijų pakopų sistemą ir, kai taikytina valstybei narei, trumpąsias studijas, kaip apibrėžta pagal Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandarą, ir

                              c)

                              išorės kokybės užtikrinimą vykdytų nepriklausomos kokybės užtikrinimo agentūros, kurios yra įregistruotos arba kurias siekiama įregistruoti Europos kokybės užtikrinimo registre ir kurios dėl šios priežasties veikia laikydamosi tiek Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartų ir gairių, tiek Europos jungtinių programų kokybės užtikrinimo principo.

                  3.

                  Bendradarbiaujant su nacionaliniais akademinio pripažinimo informacijos centrais, aukštojo mokslo įstaigomis, kokybės užtikrinimo agentūromis ir kitais itin svarbiais suinteresuotaisiais subjektais, parengti nacionalines gaires, kuriomis aukštojo mokslo įstaigoms būtų padedama rengti ir veiksmingai įgyvendinti toliau nurodytas skaidrumo užtikrinimo priemones, laikantis Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos gairių, tokiu būdu užtikrinant nuoseklumą ir mažinant administracinę naštą aukštojo mokslo įstaigoms ir besimokantiems asmenims:

                              a)

                              naujausią kursų katalogą, kuriame pateikiami programų, po kurių suteikiamas laipsnis, atskirų švietimo modulių ir balų paskirstymo lentelių aprašymai;

                              b)

                              visų absolventų diplomų priedėlius, išduodamus automatiškai ir nemokamai plačiai vartojama kalba ir, jeigu įmanoma, skaitmeniniu formatu, ir

                              c)

                              skaidrius pripažinimo kriterijus, taikomus kiekvienoje aukštojo mokslo įstaigoje.

                  4.

                  Bendradarbiaujant su nacionaliniais akademinio pripažinimo informacijos centrais, teikti ekspertų paramą ir mokymą aukštojo mokslo įstaigoms, kad tokios nacionalinės gairės būtų įgyvendintos, ir stebėti jų įgyvendinimą.

         Vidurinis ugdymas ir mokymas

                  5.

                  Kad būtų padaryta didelė pažanga siekiant užtikrinti vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų automatinį tarpusavio pripažinimą tik tolesnio mokymosi tikslu, skatinti skaidrumą ir didinti pasitikėjimą viena kitos vidurinio ugdymo ir mokymo sistemomis:

                              a)

                              užtikrinant, kad nacionalinės kvalifikacijų sandaros arba sistemos būtų susietos su Europos kvalifikacijų sandara, tą susiejimą, kai aktualu, peržiūrint ir atnaujinant;

                              b)

                              keičiantis informacija apie kokybės užtikrinimo sistemas mokyklinio ugdymo srityje ir skatinant su jomis susijusį tarpusavio mokymąsi, visapusiškai atsižvelgiant į skirtingus nacionalinius kokybės užtikrinimo principus, ir

                              c)

                              rengiant papildomas profesinio rengimo ir mokymo kokybės užtikrinimo priemones vadovaujantis Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacine sistema ir jos tolesne raida.

                  6.

                  Sudaryti palankesnes sąlygas judumui ir mokymosi užsienyje laikotarpių vidurinio ugdymo ir mokymo metu rezultatų pripažinimui šiais būdais:

                              a)

                              remiant vidurinio ugdymo ir mokymo įstaigas bendrųjų pripažinimo principų ir priemonių srityje, pavyzdžiui, teikiant rekomendacinę medžiagą arba mokymą;

                              b)

                              skatinant taikyti skaidrius kriterijus ir priemones, pavyzdžiui, mokymosi rezultatais pagrįstus mokymosi susitarimus tarp siunčiančiosios ir priimančiosios įstaigų. Profesinio rengimo ir mokymo srityje plačiau naudojant Sąjungos priemones (10) ir

                              c)

                              informuojant vidurinio ugdymo ir mokymo įstaigas bei besimokančius asmenis ir jų šeimas apie judumo teikiamą naudą.

         Nacionaliniai akademinio pripažinimo informacijos centrai

                  7.

                  Stiprinti nacionalinių akademinio pripažinimo informacijos centrų ir kvalifikacijų vertintojų gebėjimus ir jų vaidmenį, visų pirma, kiek tai susiję su informacijos sklaida, internetinių priemonių naudojimu siekiant padidinti veiksmingumą, skaidrumą bei nuoseklumą ir tikslu sumažinti administracinę ir finansinę naštą jų paslaugų naudotojams.

         Galimybės keisti studijų kryptį ir judumas

                  8.

                  Išnagrinėti gerąją praktiką, susijusią su ankstesnio mokymosi pripažinimu ir galimybėmis keisti studijų kryptį tarp švietimo ir mokymo sektorių, visų pirma tarp profesinio rengimo bei mokymo ir aukštojo mokslo sektorių.

         Įrodymų bazė

                  9.

                  Patobulinti įrodymų bazę renkant ir platinant duomenis apie pripažinimo atvejų mastą ir pobūdį šios rekomendacijos tikslais.

         Ataskaitų teikimas ir vertinimas

                  10.

                  Per trejus metus nuo šios rekomendacijos priėmimo, o vėliau – reguliariai, naudojantis esamomis sistemomis ir priemonėmis teikti ataskaitas apie patirtį, gerąją praktiką, įskaitant regioninius susitarimus, ir pažangą, padarytą siekiant užtikrinti kvalifikacijų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinį tarpusavio pripažinimą.

            PALANKIAI VERTINA KOMISIJOS KETINIMĄ:

                  11.

                  Teikti tikslinę paramą valstybėms narėms, be kita ko, šiose srityse: tarpusavio mokymasis, kliūčių, su kuriomis susidurta taikant dabartinę kvalifikacijų pripažinimo praktiką, įvertinimas, keitimasis gerosios praktikos pavyzdžiais ir palankesnių sąlygų sudarymas valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimui bei jų bendradarbiavimui su suinteresuotaisiais subjektais, pripažinimo institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Europos Taryba ir Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija. Šiuo bendradarbiavimu turi būti siekiama užtikrinti visapusišką Bolonijos proceso priemonių, skirtų aukštajam mokslui Sąjungoje, Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse konvencijos (Lisabonos pripažinimo konvencijos) bei jos papildomų tekstų ir Kopenhagos proceso priemonių, skirtų profesiniam rengimui ir mokymui, įgyvendinimą.

                  12.

                  Bendrojo vidurinio ugdymo srityje kartu su valstybėmis narėmis pradėti Sąjungos lygmens bendradarbiavimo procesą pagal Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą („ET 2020“) ar vėliau ją pakeisiančias programas, kad būtų inicijuotas glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas ir keitimasis praktikos pavyzdžiais vidurinio ugdymo lygmeniu siekiant įgyvendinti šios rekomendacijos tikslus – skatinti skaidrumą ir didinti tarpusavio pasitikėjimą mokyklinio ugdymo sistemomis visoje Sąjungoje.

                  13.

                  Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, sukurti patogią naudoti Sąjungos lygmens internetinę informacijos paslaugą, susijusią su vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijomis, suteikiančiomis galimybę įgyti aukštąjį išsilavinimą kiekvienoje valstybėje narėje, šiuo tikslu toliau plėtojant esamas interneto platformas.

                  14.

                  Išnagrinėti Sąjungos skaidrumo užtikrinimo priemonių (11) sinergiją ir, kai tikslinga, plėtoti ją toliau, kad pagerėtų švietimo ir mokymo sektorių tarpusavio bendradarbiavimas ir judumas.

                  15.

                  Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, išnagrinėti naujų technologijų, pavyzdžiui, blokų grandinės technologijos, potencialą palengvinti automatinį tarpusavio pripažinimą.

                  16.

                  Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir nacionaliniais akademinio pripažinimo informacijos centrais, išnagrinėti, ar būtų galima išplėsti jų vaidmenį įtraukiant kitus švietimo ir mokymo sektorius ir kaip jiems galima padėti jį taip išplėsti.

                  17.

                  Kai tikslinga, remti naudojimąsi Europos finansavimo šaltiniais, pavyzdžiui, programa „Erasmus+“ ar Europos struktūriniais ir investicijų fondais, atsižvelgiant į jų finansinius pajėgumus, teisinį pagrindą, sprendimų priėmimo procedūras ir 2014–2020 m. laikotarpiui nustatytus prioritetus ir nedarant jokio poveikio deryboms dėl kitos daugiametės finansinės programos. Stiprinti judumą vidurinio ugdymo ir mokymo srityje pagal programą „Erasmus+“ ir ją pakeisiančią programą.

                  18.

                  Per ketverius metus pateikti Tarybai ataskaitą dėl su šia rekomendacija susijusios tolesnės veiklos pasitelkiant esamas sistemas ir priemones, remiantis valstybių narių įnašais,

         Priimta Briuselyje 2018 m. lapkričio 26 d.

               Tarybos vardu

               Pirmininkė

            J. BOGNER-STRAUSS

         (1)  Dok. COM(2017) 673 final.

         (2)  Dok. EUCO 19/1/17 REV 1.

         (3)  OL C 189, 2017 6 15, p. 15.

         (4)  Dok. P7_TA(2012)0139.

         (5)  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 22).

         (6)  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/55/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (IMI reglamentas) (OL L 354, 2013 12 28, p. 132).

         (7)  Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse Lisabonos konvencija.

         (8)  Kaip apibrėžta priede.

         (9)  Kaip apibrėžta Lisabonos pripažinimo konvencijoje ir paskiausiai patvirtinta dėl Bolonijos proceso 2018 m. gegužės 25 d. Paryžiaus komunikate.

         (10)  Pavyzdžiui, suteiktas pasitelkiant Europass interneto platformą ir susitarimo memorandumą bei mokymosi susitarimą, kurie yra Europos profesinio mokymo kreditų sistemos dalis.

         (11)  Pavyzdžiui, diplomo priedėlis, pažymėjimo priedėlis, Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistema, Europos profesinio mokymo kreditų sistema, Europos kvalifikacijų sandara ir priemonės, suteiktos pasitelkiant Europass interneto platformą.

         PRIEDAS
         ŽODYNĖLIS

            Kvalifikacijos automatinis tarpusavio pripažinimas – turinčiųjų tam tikro lygio kvalifikaciją, kurią suteikė viena iš valstybių narių, teisė būti svarstomiems dėl priėmimo į kito lygio aukštojo mokslo programą bet kurioje kitoje valstybėje narėje, neprivalant atlikti atskiros pripažinimo procedūros. Tuo nedaromas poveikis aukštojo mokslo įstaigos ar kompetentingų institucijų teisei nustatyti konkrečius vertinimo ir priėmimo į konkrečią programą kriterijus. Tuo nedaromas poveikis teisei tikrinti, ar kvalifikacija yra autentiška, o vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijos atveju – ar ja iš tiesų suteikiama teisė į aukštąjį mokslą ją suteikusioje valstybėje narėje arba, tinkamai pagrįstais atvejais, ar suteikta kvalifikacija atitinka priėmimo į konkrečią aukštojo mokslo programą priimančiojoje valstybėje narėje reikalavimus.

            Mokymosi užsienyje laikotarpio rezultatų automatinis tarpusavio pripažinimas – aukštojo mokslo lygmeniu – teisė į mokymosi laikotarpiu pasiektų mokymosi rezultatų pripažinimą, kaip sutarta iš anksto mokymosi susitarime ir patvirtinta duomenų išrašuose, laikantis Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos (ECTS). Konkrečiai tai reiškia, kad taikoma 2015 m. ECTS naudotojo vadove išdėstyta taisyklė, pagal kurią visi kreditai, įgyti mokymosi užsienyje laikotarpiu ar virtualiojo judumo metu – kaip sutarta mokymosi susitarime ir patvirtinta duomenų išrašuose – turėtų būti nedelsiant perkeliami ir užskaitomi studento laipsnio atžvilgiu be jokio papildomo darbo ar studento vertinimo. Vidurinio ugdymo lygmeniu – teisė į mokymosi užsienyje (vienoje valstybėje narėje) laikotarpiu pasiektų mokymosi rezultatų pripažinimą kilmės šalyje, jei mokymosi rezultatai iš esmės atitinka nurodytuosius nacionalinėse mokymo programose kilmės šalyje. Tai nedaro poveikio švietimo ir mokymo įstaigų teisei nustatyti konkrečius reikalavimus prieš judumo mokymosi tikslais laikotarpį arba tikrinti, ar tie reikalavimai buvo įvykdyti grįžus po judumo mokymosi tikslais laikotarpio.

            Blokų grandinė – būdas, kuriuo bendruomenė gali įrašyti ir bendrai naudoti informaciją. Kiekvienas bendruomenės narys turi savo informacijos kopiją. Įrašai yra nuolatiniai, aiškūs ir galima atlikti jų paiešką. Kiekvienas naujinys – tai naujas blokas, pridedamas grandinės pabaigoje.

            Pažymėjimo priedėlis – dokumentas, pridedamas prie kompetentingų institucijų arba įstaigų išduoto profesinio rengimo ir mokymo arba profesinio pažymėjimo siekiant, kad tretiesiems asmenims – ypač kitoje šalyje – būtų lengviau suprasti kvalifikaciją turinčio asmens pasiektus mokymosi rezultatus, taip pat įgyto išsilavinimo ir užbaigto mokymo bei įgytų įgūdžių pobūdį, lygį, kontekstą, turinį bei statusą.

            Kursų katalogas – ECTS naudotojo vadove (2015 m.) aprašytas taip: kursų kataloge pateikiama išsami, naudotojui patogi naujausia informacija apie įstaigos mokymosi aplinką (bendra informacija apie įstaigą, jos išteklius ir paslaugas, taip pat akademinė informacija apie jos programas ir atskirus švietimo komponentus), kuri turėtų būti prieinama studentams prieš pradedant studijas ir visą studijų laiką, siekiant padėti jiems priimti tinkamus sprendimus ir kuo veiksmingiau naudoti savo laiką. Kursų katalogas turėtų būti paskelbtas įstaigos interneto svetainėje, nurodant kursų / dalykų pavadinimus nacionaline (arba, jei aktualu, regionine) kalba ir anglų kalba, kad jis būtų lengvai prieinamas visoms suinteresuotosioms šalims. Įstaiga gali nustatyti katalogo formatą ir informacijos teikimo seką. Jis turėtų būti paskelbtas pakankamai anksti, kad būsimi studentai galėtų rinktis.

            Kompetentinga institucija – asmuo arba organizacija, turintys teisėtai deleguotą ar suteiktą galią, pajėgumus ar įgaliojimus vykdyti pavestą funkciją.

            Kvalifikacijų vertintojas – asmuo, kuris vertina kvalifikacijas arba priima sprendimus dėl jų pripažinimo.

            Diplomo priedėlis – dokumentas, pridedamas prie kompetentingų institucijų arba įstaigų išduoto aukštojo mokslo diplomo siekiant, kad tretiesiems asmenims – ypač kitoje šalyje – būtų lengviau suprasti kvalifikaciją turinčio asmens pasiektus mokymosi rezultatus, taip pat įgyto išsilavinimo ir užbaigto mokymo bei įgytų įgūdžių pobūdį, lygį, kontekstą, turinį bei statusą.

            Europos jungtinių programų kokybės užtikrinimo principas – 2015 m. patvirtintas Europos aukštojo mokslo erdvės švietimo ministrų; jo tikslas – gerinti jungtinių programų kokybės užtikrinimą nustatant standartus ir šalinant jų pripažinimo kliūtis.

            Europos profesinio mokymo kreditų sistema (ECVET) – techninė asmenų mokymosi rezultatų, įgytų siekiant įgyti kvalifikaciją, perkėlimo, pripažinimo ir, kai tikslinga, kaupimo sistema. Europos profesinio mokymo kreditų sistema grindžiama kvalifikacijų aprašymu naudojant mokymosi rezultatų vienetus, perkėlimo, pripažinimo ir kaupimo procesais ir įvairiais papildomais dokumentais, pavyzdžiui, susitarimo memorandumais ir mokymosi susitarimais.

            Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistema (ECTS) – ECTS naudotojo vadove (2015 m.) aprašyta taip: į besimokantį asmenį orientuota kreditų kaupimo ir perkėlimo sistema, grindžiama mokymosi, mokymo ir vertinimo procesų skaidrumo principu. Ja siekiama sudaryti palankesnes sąlygas studijų programų ir studentų judumo veiklos planavimui, vykdymui ir vertinimui pripažįstant mokymosi rezultatus, kvalifikacijas ir mokymosi laikotarpius.

            Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandara (EHEA QF) – visa apimanti kvalifikacijų sistema 48 šalių Europos aukštojo mokslo erdvėje. Ją sudaro keturios pakopos (trumposios, bakalauro, magistro ir doktorantūros studijos), įskaitant (atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes) tarpines kvalifikacijas, bendrinius kiekvienos pakopos deskriptorius, grindžiamus mokymosi rezultatais ir kompetencijomis, ir kreditų, kuriuos galima gauti per pirmosios bei antrosios pakopos studijas, skalę.

            Europos aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo registras (EQAR) – kokybės užtikrinimo agentūrų registras, kuriame išvardytos agentūros, įrodžiusios, kad jos iš esmės laikosi bendrų kokybės užtikrinimo Europoje principų. Šie principai nustatyti Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartuose ir gairėse (ESG).

            Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo sistema (EQAVET) – praktikos bendrija, kurioje susibūrusios valstybės narės, socialiniai partneriai ir Europos Komisija siekia plėtoti ir tobulinti profesinio rengimo ir mokymo kokybės užtikrinimą.

            Europos kvalifikacijų sandara (EKS) – atitikties nustatymo priemonė, padedanti susieti ir palyginti Europos kvalifikacijų sistemas. Ją sudarantys aštuoni bendri Europos orientaciniai lygiai yra aprašyti pagal mokymosi rezultatus: žinias, įgūdžius ir atsakomybę bei savarankiškumą. Tokiu būdu visas nacionalines kvalifikacijų sistemas, nacionalines kvalifikacijų sandaras ir kvalifikacijas Europoje galima susieti su Europos kvalifikacijų sandaros lygiais. Besimokantys asmenys, absolventai, paslaugų teikėjai ir darbdaviai gali remtis šiais lygiais siekdami suprasti ir palyginti skirtingose šalyse ir pagal skirtingas švietimo ir mokymo sistemas suteiktas kvalifikacijas.

            Mokymosi susitarimas – aukštojo mokslo srityje
            ECTS naudotojo vadove (2015 m.) apibrėžtas kaip judumo veikloje dalyvaujančių trijų šalių – studento, siunčiančiosios įstaigos ir priimančiosios įstaigos ar organizacijos / įmonės – oficialus susitarimas, skirtas palengvinti kreditų judumo ir jų pripažinimo organizavimą. Šį susitarimą visos trys šalys turi pasirašyti iki judumo laikotarpio pradžios ir jis skirtas patvirtinti studentui, kad kreditai, kuriuos jis sėkmingai įgis judumo laikotarpiu, bus pripažinti. Vidurinio ugdymo ir mokymo srityje – judumo veikloje dalyvaujančių trijų šalių – mokinio / stažuotojo arba jo šeimos, siunčiančiosios įstaigos ir priimančiosios įstaigos ar organizacijos / įmonės – susitarimas, skirtas palengvinti mokymosi laikotarpio ir jo pripažinimo organizavimą. Visos trys šalys, pasirašančios mokymosi susitarimą, įsipareigoja laikytis visų sutartų nuostatų, tokiu būdu užtikrinant, kad mokinio / stažuotojo mokymosi laikotarpis arba mokymosi rezultatai bus pripažinti netaikant jokių papildomų reikalavimų.

            Mokymosi rezultatai – konstatavimas to, ką besimokantis asmuo žino, supranta ir sugeba daryti pasibaigus mokymosi procesui; mokymosi rezultatams apibrėžti vartojami terminai „žinios“, „įgūdžiai“ ir „kompetencijos“.

            Nacionalinė kvalifikacijų sandara – kvalifikacijų klasifikavimo į nustatytus pasiektų mokymosi rezultatų lygius pagal tam tikrus kriterijus priemonė, kuria siekiama integruoti ir koordinuoti nacionalines kvalifikacijų posistemes ir gerinti kvalifikacijų skaidrumą, prieinamumą, raidą ir kokybę atsižvelgiant į darbo rinką ir pilietinę visuomenę.

            Aukštojo mokslo įstaiga – bet kurio tipo aukštojo mokslo įstaiga, kuri pagal nacionalinę teisę arba praktiką suteikia pripažintus laipsnius arba kitas pripažintas tretinio lygmens kvalifikacijas, kad ir koks būtų tokios įstaigos pavadinimas, taip pat bet kokio kito tipo aukštojo mokslo įstaiga, kurią nacionalinės institucijos yra pripažinusias kaip priklausančią valstybės narės aukštojo mokslo sistemai.

            Kvalifikacija – oficialus vertinimo ir tvirtinimo proceso rezultatas, kuris gaunamas kompetentingai institucijai arba įstaigai nustačius, kad asmuo pasiekė nustatytus standartus atitinkančius mokymosi rezultatus.

            Ankstesnio mokymosi pripažinimas – mokymosi rezultatų, kurie buvo įgyti formaliojo švietimo ir mokymo, neformaliojo mokymosi ar savišvietos būdu anksčiau nei buvo paprašyta patvirtinimo, pripažinimas (1).

            Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartai ir gairės (ESG) – aukštojo mokslo vidaus ir išorės kokybės užtikrinimo standartai ir gairės, parengti pagal Bolonijos procesą. Juose pateikiamos rekomendacijos dėl sričių, kurios yra itin svarbios siekiant sėkmingai užtikrinti aukštojo mokslo kokybę ir mokymosi aplinką. Europos aukštojo mokslo erdvės kokybės užtikrinimo standartai ir gairės turėtų būti svarstomi atsižvelgiant į platesnį kontekstą, kuris apima kvalifikacijų sandaras, Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemą ir diplomų priedėlius – visa tai padeda skatinti skaidrumą ir tarpusavio pasitikėjimą Europos aukštojo mokslo erdve.

            Duomenų išrašas – ECTS naudotojo vadove (2015 m.) apibrėžtas kaip naujausi studentų studijų pažangos duomenys: studijų sudedamosios dalys, kuriose jie dalyvavo, Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos taškų, kuriuos jie pasiekė, skaičius ir balai, kuriais jie buvo įvertinti. Tai yra labai svarbus dokumentas stebint pažangą ir pripažįstant mokymosi rezultatus, be kita ko, studentų judumo tikslu. Dauguma įstaigų duomenų išrašus parengia pagal savo duomenų bazes.

            (1)  2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (OL C 398, 2012 12 22, p. 1).


title: 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2018/2052 dėl parodų tikslais pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB 5 straipsnio 2 dalies c punktą skelbiamų bendrųjų siuntimo licencijų taikymo srities ir sąlygų suderinimo (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 8611) (Tekstas svarbus EEE.)

text:
               21.12.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 327/98

      KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2018/2052
      2018 m. gruodžio 19 d.
      dėl parodų tikslais pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB 5 straipsnio 2 dalies c punktą skelbiamų bendrųjų siuntimo licencijų taikymo srities ir sąlygų suderinimo

            (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 8611)

      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,
      kadangi:

                  (1)

                  pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB (1) 5 straipsnį valstybės narės privalo paskelbti bent keturias bendrąsias siuntimo licencijas;

                  (2)

                  bendrosios siuntimo licencijos yra svarbiausias Direktyva 2009/43/EB nustatytos supaprastintos licencijavimo sistemos elementas;

                  (3)

                  valstybių narių skelbiamų bendrųjų siuntimo licencijų teikiamų tam tikriems su gynyba susijusiems produktams taikymo srities ir šių produktų siuntimui taikomų sąlygų skirtumai gali kliudyti įgyvendinti Direktyvą 2009/43/EB ir pasiekti joje nustatytą supaprastinimo tikslą. Norint užtikrinti šių licencijų patrauklumą ir paskatinti jas naudoti, labai svarbu suderinti valstybių narių požiūrį į skelbiamų bendrųjų siuntimo licencijų taikymo sritį ir siuntimo sąlygas;

                  (4)

                  2015 m. gegužės 18 d. išvadose Taryba pakartojo, kad reikia įgyvendinti ir taikyti, inter alia, Direktyvą 2009/43/EB. Priėmus dvi ankstesnes rekomendacijas dėl bendrųjų siuntimo licencijų ginkluotosioms pajėgoms (2) ir sertifikuotiems gavėjams (3), Komisija Europos gynybos veiksmų plane (4) ir Siuntimo direktyvos (5) vertinimo ataskaitoje nurodė, kad dėmesį skirs ir likusioms dviem bendrosioms siuntimo licencijoms, apimančioms siuntimą demonstravimo, vertinimo, parodų, remonto ir priežiūros tikslais;

                  (5)

                  šios rekomendacijos iniciatyvą tvirtai parėmė valstybių narių atstovai Komitete, įsteigtame pagal Direktyvos 2009/43/EB 14 straipsnį. Šioje rekomendacijoje pateiktos gairės atspindi šiame komitete sudarytos ekspertų grupės diskusijas;

                  (6)

                  ši rekomendacija taikoma Direktyvos 2009/43/EB priede pateiktam su gynyba susijusių produktų sąrašui (atitinkančiam Europos Sąjungos bendrąjį karinės įrangos sąrašą). Prireikus ši rekomendacija bus atnaujinta, kad joje atsispindėtų su gynyba susijusių produktų sąrašo pakeitimai, kurie bus padaryti ateityje;

                  (7)

                  remiantis diskusijomis su valstybėmis narėmis ir atsižvelgiant į produktų (įskaitant išimtis) savybes, pavyzdžiui, jų jautrumą, šios rekomendacijos 1.1 punkte pateiktas su gynyba susijusių produktų sąrašas yra minimalus nebaigtinis produktų, kuriuos valstybės narės leidžia siųsti pagal savo BSL PA, sąrašas. Tai reiškia, kad valstybės narės paskelbta BSL PA taip pat gali būti leidžiama siųsti kitus su gynyba susijusius produktus, įtrauktus į Direktyvos 2009/43/EB priedą, tačiau neįtrauktus į šią rekomendaciją;

                  (8)

                  diskutuodamos apie šią rekomendaciją valstybės narės priminė, kad jos yra saistomos įsipareigojimų pagal Europos teisę, pvz., pagal Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP (6), taip pat tarptautinių su eksporto kontrole susijusių įsipareigojimų.

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      1.   BENDROSIOS SIUNTIMO LICENCIJOS PARODŲ TIKSLAIS

      Valstybėms narėms rekomenduojama pritaikyti savo bendrąsias siuntimo licencijas parodų tikslais atsižvelgiant į toliau nurodytus aspektus.
      1.1.   Su gynyba susiję produktai, kurie gali būti siunčiami pagal bendrąją siuntimo licenciją parodų tikslais, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB 5 straipsnio 2 dalies c punkte

      Toliau nurodytos ML kategorijos yra Direktyvos 2009/43/EB priede pateikto su gynyba susijusių produktų sąrašo pogrupiai. Pagal bendrąją siuntimo licenciją parodų tikslais (BSL PA) leidžiama siųsti bent prie toliau nurodytų ML kategorijų priskiriamus su gynyba susijusius produktus. Valstybės narės gali nuspręsti į savo BSL PA įtraukti daugiau ML kategorijų su atitinkamais su gynyba susijusiais produktais.
      Minimalus ML kategorijų sąrašas:

                  —

                  ML1. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              ginklus, specialiai sukurtus kariniam naudojimui;

                              —

                              vamzdžius ir spynas ginklams, specialiai sukurtiems kariniam naudojimui.

                  —

                  ML2. c ir d punktai. Apimamos visos prekės.

                  —

                  ML3. Apimamos šios prekės:

                              —

                              mokomųjų šaudmenų pavyzdžiai.

                  —

                  ML4. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              4 dalies a punktą: visos prekės neįtrauktos, išskyrus mokomuosius pavyzdžius, kurie yra įtraukti;

                              —

                              4 dalies b punktą: komponentus, specialiai sukurtus paleidimo, išdėstymo, imitavimo, trukdymo veikti, ardymo tikslais, priskiriamus prie ML4 dalies a punkto.

                  —

                  ML5. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              5 dalies c punktą: ML5 dalies a arba b punktuose nurodytų objektų atsakomųjų veiksmų įrangą.

                        Visos prekės turėtų būti pristatytos be kodavimo komponento ir be integruotos duomenų bazės.

                  —

                  ML6. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              sukomplektuotas transporto priemones, patenkančias į ML6 dalies a punkto taikymo sritį;

                              —

                              važiuokles ir bokštelius, patenkančius į ML6 dalies a punkto taikymo sritį.

                  —

                  ML7. Neįtrauktos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              7 dalies f punktą: apsaugos ir dekontaminavimo įrangą, specialiai sukurtą ar modifikuotą kariniam naudojimui, komponentu ir cheminiu mišinius;

                              —

                              7 dalies g punktą: įrangą, specialiai sukurtą arba modifikuotą kariniam naudojimui, sukurtą arba modifikuotą ML7 dalies a, b ar d punktuose nurodytoms medžiagoms aptikti arba identifikuoti, ir specialiai jai sukurtus komponentus.

                  —

                  ML9. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              sukomplektuotus karo laivus (antvandeninius ar povandeninius);

                              —

                              sukomplektuotus korpusus;

                              —

                              ML9 dalies c punkte nurodytus objektus: povandeninius aptikimo prietaisus, specialiai sukurtus kariniam naudojimui, jų valdymo įrangą ir komponentus, specialiai jiems sukurtus kariniam naudojimui.

                  —

                  ML10. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              sukomplektuotus orlaivius;

                              —

                              kovinių orlaivių ir kovinių sraigtasparnių liemenis;

                              —

                              kovinių orlaivių variklius.

                  —

                  ML11. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              ML11 dalies a punkto a papunktį: elektroninę atsakomųjų priemonių ir elektroninę atsakomąsias priemones neutralizuojančią įrangą, įskaitant trukdymo ir trukdymą slopinančią įrangą;

                              —

                              ML11 dalies a punkto b papunktį: dažniui jautrias elektronines lempas;

                              —

                              ML11 dalies a punkto c papunktį: sekimo ir elektromagnetinio spektro stebėjimo elektronines sistemas arba įrangą, sukurtą karinės žvalgybos ar saugumo tikslams arba tokiam sekimui ir kontrolei neutralizuoti;

                              —

                              ML11 dalies a punkto d papunktį: povandeninių atsakomųjų priemonių, įskaitant akustinio ir magnetinio trukdymo bei imitavimo įrangą ir įrangą, sukurtą pašaliniams ar klaidingiems signalams į sonarinius imtuvus įvesti;

                              —

                              ML11 dalies a punkto e papunktį: duomenų tvarkymo apsaugos įrangą, duomenų apsaugos įrangą ir perdavimo bei signalizavimo linijos apsaugos įrangą, veikiančią kodavimo procesų pagrindu;

                              —

                              ML11 dalies a punkto f papunktį: identifikavimo, autentifikavimo ir šifro įvedimo įrangą ir šifro valdymo, gamybos bei paskirstymo įrangą;

                              —

                              ML11 dalies a punkto i papunktį: skaitmeninius demoduliatorius, specialiai sukurtus signalų žvalgybos tikslais;

                              —

                              ML11 dalies b punktą: pasaulinės palydovinės navigacinės sistemos (GNSS) trukdymo įrangą bei specialiai jai sukurtus komponentus;

                              —

                              ML11 dalies c punktą: erdvėlaivius, specialiai sukurtus arba modifikuotus kariniam naudojimui, erdvėlaivių komponentus, specialiai sukurtus kariniam naudojimui.

                  —

                  ML13. Apimamos visos prekės.

                  —

                  ML14. Apimamos visos prekės.

                  —

                  ML15. Apimamos visos prekės.

                  —

                  ML16. Apimamos visos prekės.

                  —

                  ML17. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              ML17 dalies f punktą: bibliotekas, specialiai sukurtas ar modifikuotas kariniam naudojimui kartu su ES bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytomis sistemomis, įranga ar komponentais;

                              —

                              ML17 dalies g punktą: branduolinę energiją generuojančią įrangą arba varomąją įrangą, įskaitant branduolinius reaktorius, specialiai sukurtus kariniam naudojimui, ir komponentus, specialiai jiems sukurtus ar modifikuotus kariniam naudojimui;

                              —

                              ML17 dalies h punktą: kitą specialiai kariniam naudojimui sukurtą įrangą ir medžiagas, apdorotas ar padengtas danga, skirtas objekto atpažinimo galimybei mažinti, išskyrus įrangą ir medžiagas, nurodytas kituose ES bendrojo karinės įrangos sąrašo punktuose;

                              —

                              ML17 dalies i punktą: simuliatorius, specialiai sukurtus kariniams branduoliniams reaktoriams.

                  —

                  ML18. Apimamos visos prekės.

                  —

                  ML21. Apimamos visos prekės, išskyrus:

                              —

                              ML21 dalies a punktą: programinę įrangą, specialiai sukurtą ar modifikuotą bet kuriam iš šių tikslų:

                                          —

                                          ES bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytos įrangos kūrimui, gamybai, eksploatavimui ar priežiūrai,

                                          —

                                          ES bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytų medžiagų kūrimui ar gamybai arba

                                          —

                                          ES bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytos programinės įrangos kūrimui, gamybai, eksploatavimui ar priežiūrai;

                              —

                              programinę įrangą, specialiai sukurtą ar modifikuotą prekėms, išvardytoms BSL, naudoti.

                  —

                  ML22. Apimama:

                              —

                              tik būtina technologija prekėms, kurias leidžiama naudoti pagal tą pačią bendrąją siuntimo licenciją, naudoti.

            1.2.   Sąlygos, kurias reikia įtraukti į bendrąją siuntimo licenciją parodų tikslais

      Toliau pateikiamas sąlygų sąrašas nėra išsamus. Tačiau valstybės narės pridėtos kitos sąlygos neturi prieštarauti ar pažeisti toliau nurodytų sąlygų.

                  Geografinė apimtis

                  Europos ekonominė erdvė (7)

                  Siuntimas parodai

                  su gynyba susijusio produkto siuntimas jo parodos tikslais valstybėje narėje, kai produktas neskirtas naudoti darbinėmis naudojimo sąlygomis ir kai siuntimas neapima demonstravimo ar vertinimo tikslų.

                  Pakartotinis siuntimas

                  valstybės narės turi pasirinkti vieną iš šių su gynyba susijusio produkto pakartotinio siuntimo po parodos galimybių:

                              (a)

                              atleidimas nuo pareigos gauti išankstinį leidimą pagal Direktyvos 2009/43/EB 4 straipsnio 2 dalies e punktą;

                              (b)

                              specialios bendrosios siuntimo licencijos su gynyba susijusiems produktams pakartotinai siųsti po parodos paskelbimas bent su tuo pačiu reikalavimus atitinkančių su gynyba susijusių produktų sąrašu;

                              (c)

                              pakartotinio siuntimo įtraukimas į bendrąją siuntimo licenciją parodų tikslais.

                  Trukmė

                  kilmės valstybė narė gali nurodyti su gynyba susijusių produktų grąžinimo terminą kurio turi laikytis tiekėjas kilmės valstybės narės kompetentingos institucijos atžvilgiu. Valstybė narė, iš kurios pakartotinai siunčiami su gynyba susiję produktai, taip pat gali nurodyti pakartotinio siuntimo terminą, kurio turi laikytis tiekėjas arba jo atstovas.

            2.   TOLESNI VEIKSMAI

      Valstybės narės raginamos užtikrinti, kad ši rekomendacija įsigaliotų ne vėliau kaip 2019 m. liepos 1 d.
      Valstybės narės raginamos pranešti Komisijai apie priemones, kurių imtasi šiai rekomendacijai įgyvendinti.
      3.   ADRESATAI

      Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

         Priimta Briuselyje 2018 m. gruodžio 19 d.

               Komisijos vardu

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Komisijos narė

         (1)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (OL L 146, 2009 6 10, p. 1).

         (2)  OL L 329, 2016 12 3, p. 101.

         (3)  OL L 329, 2016 12 3, p. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP, nustatanti bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (OL L 335, 2008 12 13, p. 99).

         (7)  2013 m. birželio 14 d. EEE jungtinio komiteto sprendime Nr. 111/2013, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo II priedas (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas) (OL L 318, 2013 11 28, p. 12), kuriuo į EEE susitarimą įtraukta direktyva 2009/43/EB, pateiktas aiškus adaptavimo tekstas: „Ši direktyva netaikoma Lichtenšteinui“.


               11.10.2018

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 369/156

      P8_TA(2017)0495
      Honkongas – 20 metų po perdavimo
      2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Honkongo praėjus 20 metų po perdavimo (2017/2204(INI))
      (2018/C 369/17)

         Europos Parlamentas,

                  —

                  atsižvelgdamas į Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Honkongo pagrindinį įstatymą, kuris priimtas 1990 m. balandžio 4 d. ir įsigaliojo 1997 m. liepos 1 d.,

                  —

                  atsižvelgdamas į 1984 m. gruodžio 19 d. Jungtinės Karalystės vyriausybės ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybės bendrą deklaraciją Honkongo klausimu, taip pat žinomą kaip Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendra deklaracija,

                  —

                  atsižvelgdamas į bendras Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ataskaitas, būtent į 2017 m. balandžio 26 d. ataskaitą „Ypatingasis Administracinis Kinijos Regionas Honkongas. 2016 m. metinė ataskaita“ (JOIN(2017)0016), į 2016 m. balandžio 25 d. ataskaitą „Ypatingasis Administracinis Regionas Honkongas. 2015 m. metinė ataskaita“ (JOIN(2016)0010) ir į 2015 m. balandžio 24 d. ataskaitą „Ypatingasis Administracinis Regionas Honkongas. 2014 m. metinė ataskaita“ (JOIN(2015)0012),

                  —

                  atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 22 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl naujos ES strategijos dėl Kinijos elementų (JOIN(2016)0030), 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497) ir 2016 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl Kinijos,

                  —

                  atsižvelgdamas į ES vieningos Kinijos politiką,

                  —

                  atsižvelgdamas į 1999 m. ES ir Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Honkongo muitinių bendradarbiavimo susitarimą (1),

                  —

                  atsižvelgdamas į teisę be vizos patekti į Šengeno erdvę (2) ir kitą Europos Sąjungos dalį, kuri suteikta Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Honkongo pasą turintiems asmenims, ir atvirkščiai,

                  —

                  atsižvelgdamas į ES ir Kinijos dialogą žmogaus teisių klausimais, pradėtą 1995 m.,

                  —

                  atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Honkongo, ypač į 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Gui Minhai, Kinijoje kalinamo leidėjo, atvejo (3), 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl dingusių be žinios Honkongo knygų leidėjų atvejo (4), 2005 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Tibete ir Honkonge (5), 2003 m. balandžio 8 d. rezoliuciją dėl Komisijos trečiosios ir ketvirtosios metinių ataskaitų Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Ypatingojo Administracinio Regiono Honkongo (6), 2002 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją dėl Honkongo (7), 2000 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl Komisijos ir Tarybos pirmosios ir antrosios metinių ataskaitų Europos Parlamentui dėl Ypatingojo Administracinio Regiono Honkongo (8), 1998 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Tarybai „Europos Sąjunga ir Honkongas: po 1997 m. (9)“ ir 1997 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl padėties Honkonge (10),

                  —

                  atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kinijos, ypač į 2015 m. gruodžio 16 d. (11) ir 2013 m. kovo 14 d. rezoliucijas dėl ES ir Kinijos santykių (12),

                  —

                  atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį,

                  —

                  atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0382/2017),

                  A.

                  kadangi 1997 m. liepos 1 d. Jungtinė Karalystė perdavė Kinijos Liaudies Respublikai aukščiausiąją valdžią Honkongo atžvilgiu;

                  B.

                  kadangi 1984 m. pasirašytoje Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendroje deklaracijoje užtikrinama ir 1990 m. Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Honkongo (YAR) pagrindiniame įstatyme nustatoma, kad Honkongas išsaugos vykdomosios valdžios, įstatymų leidžiamosios valdžios ir teisminių institucijų autonomiją ir nepriklausomumą 50 metų po aukščiausiosios valdžios perdavimo;

                  C.

                  kadangi ES ir Europos Parlamentas ir toliau tvirtai remia principą „viena šalis – dvi sistemos“ ir didelę Honkongo autonomiją valdant Kinijai;

                  D.

                  kadangi ES ir Honkongas rengia metinį aukšto lygio susitikimą, vadinamą struktūriniu dialogu, kuris inicijuotas 2005 m.; kadangi 10-asis metinis struktūrinis dialogas įvyko 2016 m. lapkričio 17 d. Briuselyje;

                  E.

                  kadangi dvišaliai ES ir Honkongo santykiai ir toliau tvirtėja; kadangi ES yra antra pagal dydį (po žemyninės Kinijos) Honkongo prekybos partnerė, o Honkongas yra 14-tas pagal dydį ES prekybos prekėmis partneris ir itin svarbus prekybos paslaugomis partneris; kadangi būsimiems dvišaliams santykiams turėtų būti naudingas Honkongo tolesnio ekonomikos įvairinimo poreikis, artimi ryšiai su Naujuoju šilko keliu ir didesnė integracija su Perlų upės deltos regionu; kadangi JT prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) duomenimis, Honkongas yra antra pagal dydį pasaulyje tikslinė rinka tiesioginėmis užsienio investicijomis;

                  F.

                  kadangi Honkongo gynybos ir užsienio politikos reikalai priklauso Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybės kompetencijai;

                  G.

                  kadangi Pagrindiniu įstatymu YAR Honkongui suteikta teisė savarankiškai formuoti savo išorės ekonominius santykius ir tapti tarptautinių organizacijų nariu;

                  H.

                  kadangi net ir po 1997 m. liepos 1 d. tebegalioja sudaryti susitarimai dėl pilietinių, politinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių ir tarptautiniai žmogaus teisių srities susitarimai; kadangi Kinijos Liaudies Respublika taip pat pasirašė ir ratifikavo tarptautinius susitarimus dėl šių teisių ir tokiu būdu pripažino žmogaus teisių svarbą ir universalumą; kadangi Kinija su ES ir kitais tarptautiniais partneriais sukūrė forumus dialogui teisinės valstybės tema;

                  I.

                  kadangi Honkongas yra daugiau kaip 20 tarptautinių organizacijų, įskaitant Pasaulio prekybos organizaciją (PPO), Tarptautinį valiutos fondą (TVF), Azijos ir Ramiojo vandenyno šalių ekonominio bendradarbiavimo forumą (APEC), Interpolą, Tarptautinių atsiskaitymų banką (TAB), Azijos plėtros banką (APB), Azijos infrastruktūros investicijų banką (AIIB), Tarptautinį olimpinį komitetą, Tarptautinius prekybos rūmus ir Tarptautinę laisvųjų profesinių sąjungų konfederaciją, narys arba asocijuotasis narys;

                  J.

                  kadangi Honkongas yra Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto (TPPTP) šalis;

                  K.

                  kadangi Pagrindinio įstatymo nuostatomis suteikiama žmogaus teisių ir asmens laisvių apsauga;

                  L.

                  kadangi Pagrindinio įstatymo 27 straipsnyje garantuojamos žodžio, spaudos ir publikavimo, asociacijų ir susirinkimų, eitynių ir demonstracijų laisvės;

                  M.

                  kadangi Pagrindinio įstatymo 45 ir 68 straipsniuose nurodoma, kad Įstatymų Leidžiamosios Tarybos vyriausiasis vadovas ir visi nariai galiausiai turėtų būti renkami visuotiniuose rinkimuose;

                  N.

                  kadangi Kinijos Liaudies Respublikos valstybės taryba 2014 m. birželio 10 d. paskelbė baltąją knygą dėl politikos „viena šalis – dvi sistemos“ vykdymo Honkonge, pabrėždama, kad YAR Honkongo autonomija galiausiai priklauso nuo Kinijos Liaudies Respublikos centrinės vyriausybės leidimo;

                  O.

                  kadangi Honkongo tradicinė atvira visuomenė sudarė sąlygas tam, kad būtų sukurta tikra ir nepriklausoma pilietinė visuomenė, kuri aktyviai ir konstruktyviai dalyvauja YAR Honkongo viešajame gyvenime;

                  P.

                  kadangi Honkongo pilietinė visuomenė padidino visuomenės informuotumą apie pilietines ir politines teises, religiją, sveikatos priežiūrą, aplinkosaugą, klimato kaitą, moterų dalyvavimą politiniame gyvenime ir namų ūkio darbuotojų teises, LGBTI teises, taip pat akademinę ir kultūros laisves;

                  Q.

                  kadangi Honkonge veikia gyvybinga daugiapartinė sistema; kadangi bėgant metams Honkongo gyventojai patyrė masines demonstracijas, pasisakančias už demokratiją ir visapusišką Pagrindinio įstatymo įgyvendinimą, įskaitant 2014 m. protestus, kuriuos rengė vadinamasis lietsargių judėjimas, taip pat dėl žiniasklaidos laisvės ir, be kita ko, protestavo prieš Honkongo knygų platintojų dingimą;

                  R.

                  kadangi per pastaruosius 20 metų kai kurie žurnalistai ir kiti žiniasklaidos darbuotojai – dažnai demokratijos rėmėjai ir reiškiantys kritišką požiūrį – buvo priversti atsistatydinti, išvyko rašyti pranešimus ne tokiais opiais klausimais ar, kai kuriais atvejais, jiems net buvo grasinta smurtu;

                  S.

                  kadangi 2015 m. pabaigoje keturi Honkongo gyventojai ir vienas Honkonge negyvenantis asmuo, susiję su leidykla „Mighty Current“ ir jos knygynu, dingo, kadangi praėjus mėnesiams pasirodė pranešimai, kad jie buvo sulaikyti žemyninėje Kinijoje nežinomose vietose, ir kadangi vienas iš į laisvę paleistų knygų platintojų pranešė, kad prisipažino apie pažeidimus, nes buvo priverstas;

                  T.

                  kadangi per pastaruosius kelerius metus Honkongo žiniasklaidoje pastebėti vis dažnesni vidinės cenzūros atvejai klausimais, susijusiais su žemynine Kinija, – tai patvirtina ir Honkongo žurnalistų asociacijos tyrimai ir pranešimai;

                  U.

                  kadangi Honkonge teikiamas įvairių dalykų aukšto lygio mokymas ir pasiekiamas aukštas akademinis lygis, tačiau esama pavojaus akademinei laisvei dėl nuolatinio Kinijos centrinės valdžios kišimosi, visų pirma universitetų tarybų skyrimo srityje;

                  V.

                  kadangi pagal apklausų, kurias reguliariai atlieka Honkongo universitetas pagal viešosios nuomonės programą, rezultatus matyti, kad ilgą laiką mažėja tapatinimasis su Kinija;

                  W.

                  kadangi 2017 m. sausio mėn. Honkongo aplinkos biuras paskelbė tarpsektorinį Honkongo veiksmų klimato kaitos srityje po 2030 m. planą, kuriame, vadovaujantis Paryžiaus susitarimu, nustatyti nauji anglies dioksido išmetimo tikslai, būtent iki 2030 m. taršos anglies dioksidu intensyvumas turi būti sumažintas dviem trečdaliais, o viso išmetamo anglies dioksido kiekis – vienu trečdaliu, palyginti su 2005 m. pradiniu lygiu;

                  X.

                  atsižvelgiant į Honkongo uosto svarbą Kinijos Liaudies Respublikai ir tarptautinei prekybai;

                  1.

                  rekomenduoja Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai:

                              a)

                              atkreipti YAR Honkongo ir Kinijos Liaudies Respublikos valdžios institucijų dėmesį į tai, kad, kaip ES laiko vieningos Kinijos politiką santykių pagrindu, atitinkamai nepaprastai svarbu visapusiškai paisyti YAR Honkongo pagrindinio įstatymo ir laikytis principo „viena šalis – dvi sistemos“, siekiant plėtoti, dar labiau tvirtinti ir plėsti dabartinius ir būsimus santykius su ES, ir kad dėl kišimosi į Honkongo vidaus reikalus gali būti pakenkta šiam principui, todėl šio kišimosi reikėtų vengti;

                              b)

                              pasmerkti nuolatinį Kinijos Liaudies Respublikos kišimąsi į Honkongo vidaus reikalus, dėl kurio gali kilti pavojus principo „viena šalis – dvi sistemos“ ilgalaikiam perspektyvumui;

                              c)

                              stiprinti dvišalį dialogą su YAR Honkongo vyriausybe, ypač vedant ES ir Honkongo metinį struktūrinį dialogą, apimantį daugelį klausimų ir politikos sričių, būtent demokratiją, žmogaus teises, teisinės valstybės principą, prekybą, investicijas, finansines paslaugas, muitus, aplinkos apsaugą, klimato kaitą, mokslinius tyrimus ir švietimą, taip pat remti principo „viena šalis – dvi sistemos“ įgyvendinimą ir toliau teikti vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos bei Komisijos metines Honkongo raidos ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai;

                              d)

                              pripažinti, kad bėgant laikui Honkongas tapo atvira visuomene, kurioje piliečiai naudojasi žmogaus teisėmis, laisvėmis, aukštais visuomenės sveikatos ir saugumo standartais, skaidrumu, kurioje veikia teisminės institucijos, kuriomis pasitikima, ir kur vyrauja teisinė valstybė ir žemas korupcijos lygis, ir kad Honkongo gyventojai gali teisėtai tikėtis, jog ir toliau galės laikytis savo gyvenimo būdo ir naudotis minėtomis teisėmis bei vertybėmis didelės autonomijos sąlygomis;

                              e)

                              pabrėžti, kad nepaprastai svarbu paisyti Honkongo autonomijos siekiant jo tolesnio vystymosi teigiama linkme ir palankių santykių su Kinijos žemynine dalimi, taip pat siekiant atnaujinti žemyninės dalies ir Taivano dialogus;

                              f)

                              visapusiškai įsipareigoti remti Honkongo autonomiją, gerovę ir jo gyventojų teises ir laisves ir pareikšti tvirtą paramą politinių reformų proceso, kuris atitiktų tarptautinius standartus ir Pagrindinį įstatymą, kuriuo YAR gyventojams būtų suteikta teisė rinkti ir būti išrinktiems aukščiausių vadovaujamųjų pareigų atrankos procese ir kuriame būtų atspindėta daugumos Honkongo visuomenės nuomonė, pradžiai;

                              g)

                              atsižvelgiant į tai, raginti Honkongo ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybes ir toliau laikytis savo įsipareigojimo ir vėl stiprinti siekį reformuoti visuotinę rinkimų teisę per kitus Honkongo Įstatymų Leidžiamosios Tarybos vyriausiojo vadovo ir narių rinkimus, kad galiotų demokratinė, sąžininga, atvira ir skaidri rinkimų sistema;

                              h)

                              surasti būdų, kaip remti Honkongo demokratijos ir jo daugiapartinės sistemos stiprinimą, ir pareikšti susirūpinimą dėl didėjančio politinių opozicijos partijų persekiojimo, taip pat dėl įmonių registro atsisakymo įregistruoti tam tikras demokratiją propaguojančias grupes;

                              i)

                              teigiamai vertinti tai, kad 2016 m. rinkimuose į Įstatymų Leidžiamąją Tarybą dalyvavo rekordiškai daug rinkėjų, tačiau apgailestauti dėl to, kad 2016 m. Honkongo valdžios institucijos atsisakė Įstatymų Leidžiamosios Tarybos rinkimuose užregistruoti naują nepriklausomybę propaguojančią politinę partiją ir iš rinkimų pašalino šešis kandidatus, kurie pasisakė už didesnę Honkongo autonomiją;

                              j)

                              pasmerkti grėsmes demokratiją propaguojančių politikų asmeniniam saugumui, įskaitant grobimą ir fizinį smurtą, apie kuriuos pranešė kai kurie politikai;

                              k)

                              teigiamai vertinti tai, kad paleisti už užstatą trys demokratiją propaguojančio judėjimo lyderiai Joshua Wong, Nathan Law ir Alex Chow, kurie neseniai buvo nubausti nuo šešių iki aštuonių mėnesių kalėjimo bausmėmis dėl neteisėto susirinkimo, o praėjusiais metais už dalyvavimą taikiuose protestuose jiems skirtos alternatyvios laisvės atėmimui bausmės, be kita ko, viešieji darbai; primygtinai raginti Honkongo paskutinės instancijos teismą nagrinėti J. Wongo, N. Law ir A. Chow bylas atsižvelgiant į Honkongo prievoles pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę ir primygtinai raginti Honkongo vyriausybę persvarstyti Viešosios tvarkos potvarkį, kad jis būtų suderintas su tarptautiniais žmogaus teisių standartais;

                              l)

                              atkreipti Kinijos dėmesį į tai, kad, nors ir iš esmės laikomasi Pagrindinio įstatymo, Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendros deklaracijos ir principo „viena šalis – dvi sistemos“, vis dažniau plačiu mastu pastebimas nerimas, kad pradedama abejoti didele Honkongo autonomija, dėl kurios sutarta, arba Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendros deklaracijos teisine verte ar dvasia;

                              m)

                              pareikšti didelį susirūpinimą dėl to, kad Nacionalinio Liaudies Kongreso nuolatinis komitetas skelbia nepageidaujamas ar kitokias Pagrindinio įstatymo interpretacijas dar prieš teismui priimant sprendimą, darydamas užuominą, kad reikėtų nepaisyti demokratiškai išrinktų teisės aktų leidėjų, ir taip mažina pasitikėjimą visapusišku teisminių institucijų nepriklausomumu atskirais susijusiais atvejais; priminti, kad Honkongo teismų sistema ir įprastas teismo procesas turėtų būti svarbiausia ginčų sprendimo priemonė;

                              n)

                              pabrėžti, kad dėl to, kaip buvo sprendžiamas penkių dingusių knygų platintojų klausimas, deja, kilo klausimų dėl YAR autonomijos, nurodytos jo Pagrindiniame įstatyme, ir dėl aiškumo apie žemyninių teisėsaugos institucijų vaidmenį Honkonge trūkumo;

                              o)

                              pareikšti susirūpinimą dėl įtarimų, kad Kinijos teisėsaugos institucijos veikia Honkonge, o tai reikštų, kad pažeistas Pagrindinis įstatymas ir būtų nesuderinama su principu „viena šalis – dvi sistemos“;

                              p)

                              pabrėžti, kad informacijos ir žodžio laisvės iš esmės laikomasi, kartu pareiškiant susirūpinimą dėl nuolat mažėjančios spaudos laisvės Honkonge, kai spausdintai ir elektroninei žiniasklaidai daromas vis didesnis spaudimas, didėja vidinė cenzūra, ypač klausimais, susijusiais su opiomis problemomis žemyninėje Kinijoje arba su Honkongo vyriausybe, ir griežtinama prekybos knygomis jautriais politiniais klausimais kontrolė monopolizuojant beveik visų knygynų nuosavybę;

                              q)

                              tęsti dvišalį dialogą su YAR Honkongo vyriausybe įvairių politikos sričių klausimais, taip pat dėl principo „viena šalis – dvi sistemos“ įgyvendinimo;

                              r)

                              pakartoti, kad bet kokie teisės aktai, numatyti pagal Pagrindinį įstatymą, įskaitant bet kokius teisės aktus, kurie bus pasiūlyti pagal Pagrindinio įstatymo 23 straipsnį, pvz., galimas Nacionalinio saugumo įstatymas, neturėtų prieštarauti Honkongo teisminių institucijų nepriklausomumui ir išimtinei jurisdikcijai ir neturėtų pažeisti Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto prievolių, taip pat neturėtų apriboti tokių laisvių, kaip žodžio, žiniasklaidos, asociacijų ir susirinkimų, demonstracijų laisvės, laisvė burti profesines sąjungas ir streikuoti, mokslinių tyrimų ir kultūrinės bei meninės raiškos laisvės, ir minėti teisės aktai neturėtų būti naudojami prieš žmogaus teisių aktyvistus ir vyriausybės kritikus;

                              s)

                              nedelsiant pateikti Parlamentui pasiūlymą dėl bendradarbiavimo su Honkongo institucijomis mokesčių skaidrumo srityje, įskaitant automatinius informacijos mainus, kovą su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu ir priemonių, kurių imtis ragina EBPO dokumentų rinkinyje dėl mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS), įgyvendinimą;

                              t)

                              skatinti ir remti regiono mastu koordinuojamus demokratiją propaguojančius judėjimus, nes jie yra itin svarbi priemonė siekiant puoselėti Azijos bendradarbiavimą demokratijos ir žmogaus teisių klausimais;

                              u)

                              primygtinai raginti Honkongo vyriausybę imtis veiksmingesnių priemonių kovojant su mokesčių slėpimu ir mokestiniu sukčiavimu, taip pat imtis priemonių siekiant stebėti įmones, kurios sudaro palankias sąlygas mokesčiams slėpti ir mokestiniam sukčiavimui, naudodamosi savo patronuojamosiomis įmonėmis Honkonge, ir taikyti joms sankcijas;

                              v)

                              surasti būdų, kaip būtų galima remti Honkongo pilietinę visuomenę, ypač organizacijas, kurios laikosi visuotinių vertybių, propaguoja žmogaus teises ir remia teisminių institucijų nepriklausomumą ir spaudos laisvę; pabrėžti, kad nesutarimų atvejais galima pasitelkti tik nesmurtinių formų protestą ir dialogą;

                              w)

                              rekomenduoti Honkongo Įstatymų Leidžiamajai Tarybai, konsultuojantis su pilietinės visuomenės organizacijomis ir Honkongo gyventojais, kruopščiai išnagrinėti būsimus įstatymus dėl greitųjų geležinkelių;

                              x)

                              raginti Honkongo akademines institucijas toliau laikytis aukštų savo mokymo programų ir mokslinių tyrimų standartų ir išsaugoti akademinę laisvę, tačiau šiuo požiūriu pareikšti susirūpinimą dėl universitetų tarybų skyrimo procedūros ir įsikišimų iš išorės, kuriais siekiama keisti mokymo programas, o dėl to gali būti kenkiama aukštojo mokslo institucijų nepriklausomumui; skatinti Europos ir Honkongo akademinių institucijų ryšių stiprinimą;

                              y)

                              ragina laiku priimti kovos su diskriminacija įstatymą;

                              z)

                              priminti, kad Honkongo visuomenei ir jo gyventojams didelę įtaką padarė imigrantai, įskaitant pabėgėlius, ir raginti Honkongo vyriausybę suderinti savo pabėgėlių ir migracijos politiką su tarptautiniais standartais, ypač atsižvelgiant į nelydimus nepilnamečius pabėgėlius;

                              aa)

                              atkreipti dėmesį į tai, kad, nors pastaruosiuose tyrimuose parodyta, kad daug Honkongo gyventojų norėtų emigruoti, būtų apmaudu, jeigu Honkongui nepavyktų išlaikyti savo protingiausių ir geriausių žmonių, ir susirūpinimą keltų tai, kad tiek daug, ypač jaunų žmonių, prarastų tikėjimą savo ateitimi;

                              ab)

                              pareikšti susirūpinimą, kad JT ekspertų Šiaurės Korėjos klausimais grupė savo ataskaitose nustatė, kad Honkongas yra viena iš dviejų verslo jurisdikcijų, kuriose veikia didžiausia dalis Šiaurės Korėjos kontroliuojamų priedangos įmonių; primena, kad bendros tarptautinės įmonės su Šiaurės Korėja – tai naujausios JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 2388 (2017) pažeidimas, ir primygtinai ragina Honkongo valdžios institucijas spręsti klausimus, kurie kelia susirūpinimą JT ekspertų Šiaurės Korėjos klausimais grupei;

                              ac)

                              atkreipti Honkongo valdžios institucijų dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į tyrimą, Honkongo komunalinės atliekos per pastarąjį dešimtmetį išaugo 80 proc., o tai yra daugiau nei dukart didesnis skaičius negu gyventojų prieaugis, ir padėti jiems sukurti veiksmingą atliekų mažinimo politiką, kuria būtų skatinamas perdirbimas ir kitų formų žiedinė ekonomika, taip pat didinamas informuotumas apie atsakingą vartojimą;

                              ad)

                              pabrėžti Kinijos valdžios institucijoms, kad visapusiškas Honkongo autonomijos paisymas galėtų suteikti modelį, pagal kurį būtų galima įgyvendinti išsamias demokratines politines reformas Kinijoje ir palaipsniui liberalizuoti ir atverti Kinijos visuomenę;

                              ae)

                              pabrėžti Europos Sąjungos įsipareigojimą Honkonge stiprinti demokratiją, įskaitant teisinės valstybės principą, teisminių institucijų nepriklausomumą, pagrindines laisves ir teises, skaidrumą ir informacijos bei saviraiškos laisvę;

                  2.

                  paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir susipažinti – Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Honkongo vyriausybei ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei.

         (1)  OL L 151, 1999 6 18, p. 20.

         (2)  OL L 81, 2001 3 21, p. 1.

         (3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0444.

         (4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0045.

         (5)  OL C 286 E, 2006 11 23, p. 523.

         (6)  OL C 64 E, 2004 3 12, p. 130.

         (7)  OL C 31 E, 2004 2 5, p. 261.

         (8)  OL C 197, 2001 7 12, p. 387.

         (9)  OL C 328, 1998 10 26, p. 186.

         (10)  OL C 132, 1997 4 28, p. 222.

         (11)  OL C 399, 2017 11 24, p. 92.

         (12)  OL C 36, 2016 1 29, p. 126.


title: 2019 m. gegužės 14 d. Tarybos rekomendacija, kuria įvertinama dalyvaujančių valstybių narių padaryta pažanga įgyvendinant įsipareigojimus, prisiimtus vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO)

text:
               15.5.2019

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               C 166/1

      TARYBOS REKOMENDACIJA
      2019 m. gegužės 14 d.
      kuria įvertinama dalyvaujančių valstybių narių padaryta pažanga įgyvendinant įsipareigojimus, prisiimtus vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO)
      (2019/C 166/01)
      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
      atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 46 straipsnio 6 dalį,
      atsižvelgdama į prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą protokolą Nr. 10 dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo, nustatyto Europos Sąjungos sutarties 42 straipsniu,
      atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2017/2315, kuriuo nustatomas nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (PESCO) ir nustatomas dalyvaujančių valstybių narių sąrašas (1),
      atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
      kadangi:

                  (1)

                  Sprendimo (BUSP) 2017/2315 4 straipsnio 2 dalies d punkte nustatyta, kad Taryba priima sprendimus ir rekomendacijas, kuriuose pagal to sprendimo 6 straipsnyje apibūdintą mechanizmą būtų įvertinti dalyvaujančių valstybių narių įnašai, skirti sutartiems įsipareigojimams vykdyti;

                  (2)

                  Sprendimo (BUSP) 2017/2315 6 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad remdamasi Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) Tarybai pateikta metine ataskaita dėl PESCO Taryba kartą per metus turi tikrinti, ar dalyvaujančios valstybės narės toliau laikosi to sprendimo 3 straipsnyje nurodytų didesnių saistančių įsipareigojimų;

                  (3)

                  2018 m. kovo 6 d. Tarybos rekomendacijos dėl PESCO įgyvendinimo veiksmų gairių (2) 15 punkte numatyta, kad pirmąją metinę ataskaitą vyriausiasis įgaliotinis turėtų pateikti 2019 m. balandžio mėn. arba bent iki atitinkamo Užsienio reikalų tarybos posėdžio pirmąjį pusmetį, kad būtų atsižvelgta į atnaujintus nacionalinius įgyvendinimo planus, kuriuos dalyvaujančios valstybės narės pateiks ne vėliau kaip 2019 m. sausio 10 d. Tos rekomendacijos 16 punkte nustatyta, kad Europos Sąjungos karinis komitetas (ESKK) turėtų Politiniam ir saugumo komitetui (PSK) teikti karinius patarimus ir rekomendacijas, kad jis galėtų parengti Tarybos ne vėliau kaip kiekvienų metų gegužės mėn. atliekamą peržiūrą, ar dalyvaujančios valstybės narės toliau įgyvendina didesnius saistančius įsipareigojimus;

                  (4)

                  2018 m. spalio 15 d. Tarybos rekomendacijos dėl didesnių saistančių įsipareigojimų, prisiimtų vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO), vykdymo eiliškumo ir konkretesnių tikslų nustatymo (3) 26 punkte nustatyta, kad vyriausiasis įgaliotinis turėtų atsižvelgti į šią rekomendaciją rengdamas metinę ataskaitą dėl PESCO, kuria bus remiamasi vertinant, kaip kiekviena dalyvaujanti valstybė narė vykdo didesnius saistančius įsipareigojimus;

                  (5)

                  2018 m. lapkričio 19 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2018/1797 (4), kuriuo iš dalies pakeičiamas ir atnaujinamas Sprendimas (BUSP) 2018/340, kuriuo sudaromas projektų, kurie turės būti parengti pagal PESCO sistemą, sąrašas;

                  (6)

                  2019 m. kovo 22 d. vyriausiasis įgaliotinis pateikė Tarybai metinę ataskaitą dėl PESCO įgyvendinimo padėties, įskaitant informaciją apie tai, kaip kiekviena dalyvaujanti valstybė narė laikosi savo įsipareigojimų pagal atnaujintus ir peržiūrėtus nacionalinius įgyvendinimo planus;

                  (7)

                  todėl tuo pagrindu Taryba turėtų priimti rekomendaciją, kuria būtų įvertinama dalyvaujančių valstybių narių padaryta pažanga įgyvendinant įsipareigojimus, prisiimtus pagal PESCO sistemą,

            PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:
      I.   Tikslas ir taikymo sritis

                  1.

                  Šios rekomendacijos tikslas – įvertinti dalyvaujančių valstybių narių įnašus siekiant įvykdyti didesnius saistančius įsipareigojimus, prisiimtus pagal nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) sistemą, remiantis 2019 m. kovo 22 d. vyriausiojo įgaliotinio pateikta metine ataskaita dėl PESCO įgyvendinimo padėties (toliau – metinė ataskaita) ir naudojant dalyvaujančių valstybių narių nacionaliniuose įgyvendinimo planuose pateikta informacija

                  2.

                  Šioje rekomendacijoje taip pat atsižvelgiama į dalyvaujančių valstybių narių ataskaitas Tarybai dėl pažangos 2018 m. įgyvendinant PESCO projektus ir PESCO sekretoriato parengtą ataskaitą dėl pirminės su PESCO projektais susijusios nustatytos vertingos patirties.

            II.   Nustatyti faktai ir įvertinimas

                  3.

                  Vyriausiojo įgaliotinio pirmoji metinė ataskaita sveikintina, nes ji suteikia tvirtą pagrindą Tarybai įvertinti PESCO įgyvendinimo padėtį, įskaitant kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės įsipareigojimų vykdymą.

                  4.

                  Turėtų būti užtikrintas PESCO, suderintos metinės peržiūros gynybos srityje (CARD), Europos gynybos pramonės plėtros programos (EGPPP) ir būsimo Europos gynybos fondo (EGF), taip pat kitų ES gynybos iniciatyvų nuoseklumas, kad būtų prisidedama prie Sąjungos tikslų masto saugumo ir gynybos srityje įgyvendinimo. Šiame kontekste primenama, kad vyriausiojo įgaliotinio/Komisijos pirmininko pavaduotojo/Europos gynybos agentūros (EDA) vadovo paprašyta glaudžiai konsultuojantis su valstybėmis narėmis toliau skatinti didesnę ES gynybos iniciatyvų sinergiją ir suderinamumą.

                  5.

                  Dabartinės ir būsimos dalyvaujančių valstybių narių pastangos rodo, kad jos prisideda vykdant 20 didesnių saistančių įsipareigojimų, dėl kurių susitarta pagal PESCO, ir imasi tolesnių veiksmų, kad Sąjungos tikslų mastas būtų įgyvendintas saugumo ir gynybos srityje, tokiu būdu ne tik stiprinant Sąjungos pajėgumą atlikti saugumo užtikrinimo funkciją ir didinant jos strateginį savarankiškumą, bet ir stiprinant jos gebėjimą bendradarbiauti su partneriais ir apsaugoti savo piliečius.

                  6.

                  Kadangi valstybės narės turi tik vieningą pajėgų rezervą, kurį jos gali naudoti įvairiose sistemose, todėl valstybių narių pajėgumų plėtojimas ES sistemoje taip pat padės stiprinti pajėgumus, kurie gali būti skiriami Jungtinėms Tautoms ir NATO.

                  7.

                  Siekdama pateikti rekomendacijų dėl tolesnio PESCO įgyvendinimo šiame pirmajame etape, Taryba pabrėžia, kad apskritai dalyvaujančios valstybės narės:

                              a)

                              padarė didelę pažangą vykdydamos įsipareigojimus, susijusius su gynybos biudžetu ir bendromis investicijomis į gynybą. Ši tendencija turėtų būti išlaikyta ir, jei reikia, ateityje dar labiau sustiprinta atsižvelgiant į konkretesnius tikslus;

                              b)

                              nacionalinio gynybos planavimo srityje pradėjo naudoti ES priemones, iniciatyvas ir dokumentus, pavyzdžiui, peržiūrėtą Pajėgumų plėtojimo planą (PPP), CARD ir EGPPP, ir pradėjo rengtis būsimam EGF 2021–2027 m. Dalyvaujančios valstybės narės raginamos dėti daugiau pastangų, kad būtų toliau vykdomi didesni saistantys įsipareigojimai atitinkamose srityse, visų pirma kuo geriau panaudoti ES priemones, iniciatyvas ir dokumentus savo nacionaliniuose gynybos planavimo procesuose. Šiame kontekste CARD bei PPP ir atitinkamų NATO procesų, pavyzdžiui, NATO gynybos planavimo proceso (NDPP), rezultatų suderinamumas buvo ir toliau bus užtikrinamas tais atvejais, kai reikalavimai sutampa, kartu pripažįstant skirtingą šių dviejų organizacijų pobūdį ir jų atitinkamą atsakomybę;

                              c)

                              yra prašomos daryti didelę pažangą vykdant įsipareigojimus, susijusius su jų gynybos mechanizmų suderinimu tarpusavyje, visų pirma stiprinti bendradarbiavimo pajėgumų plėtojimą pagal PPP ir šiuo metu rengiamus savo atitinkamus strateginius aplinkybių tyrimus, kartu pripažįstant, kad tam reikia nuolatinių ilgalaikių pastangų;

                              d)

                              raginamos vadovaudamosi labiau saistančiais įsipareigojimais ir 2018 m. spalio 15 d. Tarybos rekomendacija dėl labiau saistančių įsipareigojimų sekos ir tikslesnių tikslų nustatymo: toliau dėti pastangas teigiama linkme siekiant stiprinti jų pajėgų sąveikumą ir lankstumą; dėti daugiau esminių pastangų, susijusių su įsipareigojimais didinti pajėgų prieinamumą ir dislokavimo galimybes, be kita ko, sistemingai užpildant esamas spragas ES kovinių grupių sąraše visų pirma siekiant panaikinti esamas spragas, greitojo reagavimo duomenų bazėje ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijų ir operacijų poreikių paraiškose; ir toliau optimizuoti daugiašales struktūras ir siekti plataus užmojo požiūrio į bendrą karinių BSGP operacijų ir misijų finansavimą, ir

                              e)

                              turi daryti didelę pažangą sprendžiant klausimus, susijusius su pajėgumų trūkumais ir prioritetais, nustatytais pagal PPP, įskaitant didelio poveikio pajėgumų tikslų įgyvendinimą, ir nacionaliniame planavime prioritetą teikiant bendradarbiavimu grindžiamam požiūriui, taip pat siekiant įvykdyti įsipareigojimus, susijusius su dalyvavimu, kai tikslinga, pagrindinėse bendrose arba Europos apginklavimo programose EGA struktūroje, ir darant teigiamą poveikį Europos gynybos pramoninei ir technologinei bazei (EGPTB). Šiuo atžvilgiu dalyvaujančios valstybės narės toliau raginamos teikti, kai įmanoma, reikiamus elementus, kurie leistų atlikti prasmingą įvertinimą, kaip vykdomi įsipareigojimai šioje srityje, be kita ko, kaip dalyvaujančių valstybių narių pajėgumų plėtojimo projektais stiprinama EGPTB.

            III.   Nacionaliniai įgyvendinimo planai

                  8.

                  Siekiant palengvinti įsipareigojimų įgyvendinimo vertinimą, kaip nurodyta nacionaliniuose įgyvendinimo planuose, ir geriau nustatyti įvairiose srityse atsirandančias tendencijas, dalyvaujančios valstybės narės skatinamos toliau gerinti nacionaliniuose įgyvendinimo planuose pateikiamos informacijos kokybę ir didinti jos išsamumą, visų pirma kiek tai susiję su į ateitį orientuotais planais, kai įmanoma, įgyvendindamos 2018 m. spalio 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl didesnių saistančių įsipareigojimų vykdymo eiliškumo ir konkretesnių tikslų nustatymo. Tai visų pirma taikoma į ateities planų teikimui, kai tik įmanoma.

                  9.

                  Dalyvaujančios valstybės narės raginamos toliau dalyvauti dvišaliuose dialoguose su PESCO sekretoriatu dėl savo būsimų nacionalinių įgyvendinimo planų peržiūros ir atnaujinimo. Dalyvaujančios valstybės narės, padedamos PESCO sekretoriato, turėtų toliau tarpusavyje užtikrinti skaidrumą ir toliau plėtoti PESCO ir kitų su gynyba susijusių iniciatyvų kontekste, įskaitant CARD, prašomos ir teikiamos informacijos darnumą ir nuoseklumą. PESCO sekretoriatas raginamas toliau plėtoti dalyvaujančių valstybių narių deramo rėmimo būdus.

            IV.   PESCO projektai

                  10.

                  Atsižvelgiant į Tarybai pateiktas ataskaitas dėl pažangos, padarytos siekiant greitai ir veiksmingai įgyvendinti PESCO projektus, dalyvaujančios valstybės narės raginamos toliau dėti pastangas ir daugiausia dėmesio skirti sparčiam ir veiksmingam projektų, kuriuose jos dalyvauja, įgyvendinimui, kad būtų pasiekta akivaizdžių rezultatų ir produktų siekiant įgyvendinti didesnius saistančius įsipareigojimus.

                  11.

                  Atsižvelgiant į nustatytą vertingą patirtį, pradedant kitu kvietimo teikti PESCO projektų pasiūlymus etapu, siekiant atnaujinti Sprendimą (BUSP) 2018/1797, dalyvaujančių valstybių narių, kurias remia PESCO sekretoriatas, prašoma imtis šių trumpalaikių veiksmų:

                              a)

                              reaguoti į visus ES pajėgumų plėtojimo prioritetus, nustatytus PPP, įskaitant didelio poveikio pajėgumų tikslus, strateginius aplinkybių tyrimus, kai dėl jų sutars EGA dalyvaujančios valstybės narės, ir atsižvelgti į CARD padarytas išvadas, rengti projektus, kuriais siekiama išnaudoti esamų karinių pajėgumų bendradarbiavimą;

                              b)

                              rengti projektus, kuriais siekiama išnaudoti esamų karinių pajėgumų bendradarbiavimą, ir suteikti misijoms ir operacijoms galimybę tais kariniais pajėgumais pasinaudoti;

                              c)

                              bendrai pateikti bent dviejų dalyvaujančių valstybių narių projektų pasiūlymus, kurie turėtų būti vertinami, be kitų kriterijų, projekto pasiūlymo brandumo ir pradinės jo finansinių ir kitų reikalingų išteklių apžvalgos požiūriu.

                        PESCO sekretoriato prašoma pateikti išsamesnius projektų vertinimo kriterijus prieš skelbiant kitą kvietimą teikti projektų pasiūlymus.

                  12.

                  Po 2019 m., siekiant užtikrinti geresnę ES gynybos iniciatyvų darną ir sinchroniškumą ir daugiausia dėmesio skiriant labiau subrandintiems ir pagrįstiems projektams, kitas kvietimas teikti PESCO projektus bus skelbiamas 2021 m., nedarant poveikio sprendimų priėmimui ateityje. Remdamosi tolesne nustatyta vertinga patirtimi dalyvaujančios valstybės narės tada galės apsvarstyti galimybę pereiti prie kas dvejus metus atliekamo proceso. Primenama, kad projekto dalyviai turi galimybę atitinkamai įtraukti Komisiją į projekto procedūras laikydamiesi PESCO projekto valdymo taisyklių.

            V.   Tolesni veiksmai

                  13.

                  Dalyvaujančių valstybių narių prašoma peržiūrėti savo nacionalinius įgyvendinimo planus siekiant juos atnaujinti, atitinkamai laikantis 2018 m. spalio 15 d. Tarybos rekomendacijos dėl didesnių saistančių įsipareigojimų vykdymo eiliškumo ir konkretesnių tikslų nustatymo ir atsižvelgiant į metinės ataskaitos išvadas bei rekomendacijas, ir pateikti juos ne vėliau kaip 2020 m. sausio 10 d.

                  14.

                  Be PESCO įgyvendinimo padėties apibūdinimo, įskaitant tai, kaip kiekviena dalyvaujanti valstybė narė vykdo savo įsipareigojimus pagal savo nacionalinį įgyvendinimo planą, vyriausiojo įgaliotinio taip pat prašoma 2020 m. metinėje ataskaitoje pateikti pirmuosius pasiūlymus atsižvelgiant į strateginės peržiūros procesą pirmojo PESCO etapo (2018–2020 m.) pabaigoje, įvertinus kitas reikšmingas ES iniciatyvas, kuriomis prisidedama prie Sąjungos tikslų masto saugumo ir gynybos srityje.

         Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 14 d.

            ` Tarybos vardu

               Pirmininkas

            F. MOGHERINI

         (1)  OL L 331, 2017 12 14, p. 57.

         (2)  OL C 88, 2018 3 8, p. 1.

         (3)  OL C 374, 2018 10 16, p. 1.

         (4)  2018 m. lapkričio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/1797, kuriuo iš dalies pakeičiamas ir atnaujinamas Sprendimas (BUSP) 2018/340, kuriuo sudaromas projektų, kurie turės būti parengti pagal PESCO sistemą, sąrašas (OL L 294, 2018 11 21, p. 18).